# data[].attributes.headline
Технологічна карта методичної підготовки вчителя до уроку:"Образи Ровени і Ребекі "(за романом В.Скотта "Айвенго")

# data[].attributes.subject
Технологічна карта методичної підготовки вчителя до уроку:"Образи Ровени і Ребекі "(за романом В.Скотта "Айвенго")

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сформувати навички характеристики образів персонажів, виявлення в них ключових рис, національного і загальнолюдського змісту;

Удосконалювати вміння учнів порівняння образів персонажів (леді Ровена і Ребекка). Зіставлення літературних творів із їхніми втіленнями в інших видах мистецтва (кіно, театр, ілюстрації та ін.).

Перевірити рівень знань, умінь і навичок виявлення історичної основи прочитаного твору;

висловлення власного судження щодо подій і образів, підтвердження своєї думки цитатами з тексту;

Закріпити знання учнів про поняття про роман (історичний роман).

Провести аналіз результатів засвоєння знань і способів діяльності всього класу та окремих учнів

Розвиваюча мета: Розвивати логічне мислення учнів через проведення таких операцій як аналіз, порівняння, систематизація.

Розвивати мовну і слухову пам'ять.

Підвищувати стилістичну культуру мовлення.

Розвивати зв'язне усне й писемне мовлення, творчу уяву.

Розвивати вміння і навички правильного користування підручниками,медійною інформацією.

Розвивати творчі здібності учнів .

Виховні -Виховувати в учнів національну свідомість, самосвідомість та ментальність, провідні риси громадянина своєї держави, любов до рідної країни, до української мови, до свого народу.

Виховувати в учнів самостійність, мислення, кмітливість.

Виховувати в учнів справедливість, доброзичливість, гуманність, повагу до людей.

Виховувати в учнів старанність, наполегливість, бажання творчо працювати.

2.Перевірка домашнього завдання.

Встановити правильність і усвідомленість виконання учнями домашнього завдання, ліквідувати визначені недоліки в засвоєнні знань, в оволодінні вміннями інтелектуального і практичного характеру

Оформлення залу музея,присвяченого героїням роману-Ровені та Ребеці.

Міжпредметна (інтеграція: література-образотворче мистецтво)

Учні зачитують портретні характеристики та представляють виконані вдома творчі роботи-портрети героїнь.

Організувати і спрямувати навчально-пізнавальну діяльність учнів до досягнення основної мети (мотивація, актуалізація раніше засвоєних знань та вмінь, їх об'єктивізація). Активізація навчально-пізнавальної діяльності учнів

експозиція з кадрів фільму.

Мотивація навчальної діяльності.
Сучасники В.Скотта після прочитання роману звинуватили автора у тому, що, визначаючи долі своїх героїнь, він віддав руку Вілфреда Айвенго не Ребеці, а менш привабливій Ровені. Проблемне питання. Чому Вальтер Скотт, який дуже приязно ставився до Ребеки, не зміг зробити її щасливою у своєму романі?

5. Засвоєння нового матеріалу

Дати учням конкретне уявлення про елементи предметно-наукових (терміни, поняття, правила, закони, теорії, факти тощо) і допоміжних (філософські, методологічні, історико-наукові, міжнаукові, міжпредметні) знань. Виробити відповідні вміння інтелектуального і практичного характеру. Закріпити в системі спеціально організованої діяльності інтелектуального і практичного характеру ті знання і вміння, які необхідні для самостійної роботи над новим матеріалом

характеризує образи персонажів, виявляє в них ключові риси, національний і загальнолюдський зміст;

зіставляє літературні твори із їхніми втіленнями в інших видах мистецтва (кіно, театр, ілюстрації та ін.).
.

6. Перевірка розуміння і корекція засвоєння учнями нового матеріалу

Перевірити розуміння учнями суттєвих ознак, елементів знань, що засвоюються, структурно функціональних зв'язків і логічних стосунків між ними; надати індивідуальну допомогу учням, що її потребують

то було змінити віру і цим купити право бути щасливою в Англії? Як ви ставитесь до того, що Ребека не зраджує своїй вірі? Які почуття викликає в вас така вірність Ребеки своїй вірі і своєму народу?

Яким вам уявляється життя Ребеки у майбутньому?(Вона присвятить себе людям. Буде лікувати хворих, допомагати бідним, втішатиме нещасливих).

Чи буде вона по-справжньому щасливою? Чи гідна була Ребека щасливого кохання, поваги і пошани людей?

Ініціативність і підприємливість: презентувати власні ідеї та ініціативи чітко, грамотно, використовуючи доцільні мовні засоби;

використовувати комунікативні стратегії для формулювання власних пропозицій, рішень і виявлення лідерських якостей.

виразно читає твори (фрагменти або цілісно), виявляє емоційне враження від прочитаного, пояснює своє ставлення;

виявляє історичну основу прочитаних творів;

висловлює власне судження щодо подій і образів, підтверджує свою думку цитатами з тексту;

7. Підбиття підсумків уроку

Узагальнити засвоєні знання у вигляді певної цілісності (усне або письмове опитування, бесіда, тести, вправи тощо). Оцінити рівень засвоєння знань і способів діяльності всього класу та окремих учнів

письменників, актуальність проблематики оповідань для сьогодення;

розкриває історичні, моральні, філософські проблеми у творах

вирізняє напружені (кульмінаційні) моменти сюжету, їхнє значення для розкриття образів персонажів;

Перевіряє завдання, дає оцінку роботи класу в цілому та окремих учнів, виставляє оцінки за урок.

8. Інформація про домашнє завдання, інструктаж про його виконання

Повідомити учням зміст домашнього завдання, пояснити методику його виконання. Звернути увагу учнів на важливі помилки, способи їх усунення, норми часу для виконання домашнього завдання

читати, використовуючи різні види читання: ознайомлювальне, вибіркове, навчальне тощо;

постійно поповнювати власний словниковий запас;

користуватися різними джерелами довідкової інформації (словники, енциклопедії, онлайн-ресурси тощо);

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
технологічна

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
технологічній

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентності

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
використовуються

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологічна карта методичної підготовки вчителя до уроку:"Образи Ровени і Ребекі "(за романом В.Скотта "Айвенго").

# data[].attributes.attachment_link.description
У технологічній карті відображені етапи уроку; ключові та предметні компетентності.що формуються; методи. прийоми, форми, засоби. що використовуються на певному етапі уроку; діяльність вчителя і учнів; застосовані знаннєві, діяльнісні та ціннісні компоненти; реалізовані наскрізні змістові лінії.. Конспект на урок Зарубіжна література скачати

# data[].attributes.headline
Технологічна картка уроку (презентація) 

# data[].attributes.subject
Технологічна картка уроку (презентація) 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
технологічна

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологічна картка уроку (презентація)

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріал на допомогу молодому вчителю у формі презентації, де подано структуру уроку української мови та літератури. У презентації представлено також поетапну схему щодо написання поурочного конспекту уроку

# data[].attributes.headline
Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс") 

# data[].attributes.subject
Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс") 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добрий день, шановні колеги! Я рада вітати вас в цьому залі. Свій майстер - клас я хотіла б почати з розповіді однієї притчі.

СперечалисяякосьЛогіка з Інтуїцією про користькожної з них.

Логіка говорила:

- Без мене нікому не обійтися! Не було б мене, людина не змогла бпорівнювати, аналізувати, робитивисновки.

- Подумаєш, великісправи! Це не так вже й важливо! -ЗаперечилаІнтуїція. - От не було б мене, тоді з людиноютрапилася б катастрофа. Людина не змогла бипо-справжньомурадіти і сприйматитворчосвіт у всіхйогобарвах.

- Без тебе всі можуть легко обійтися. Творчість не є необхідністю. Вона нікому не потрібна. Та йрадості у кожного свої. Без твоїх радостей можнапрожити.

- Це без твоїх циферок, аналітики і порівняньможнаобійтися, вже точно!

Їхсуперечку почув Розум.

- Щоцеви все сперечаєтеся?

- А тихтотакий?

- Я - Розум.

- Щотискажеш з цього приводу? Ти ж чув нашу суперечку. Хтокорисніший для людини?

- Ви обидві, - впевненовідповів Розум.

- Без кого ж з нас людина не можеобійтися?

- Давайте поміркуємо. Чиможе художник обійтися без інтуїції?

-Ні.

- Чиможеторговецьобійтисябезлогіки?

- Е-е .. ні. - В один голос відповілиЛогіка з Інтуїцією. - Але як же жити? Спираючись на логіку чи на інтуїцію?

- Спираючись на розум.

Ніхто не буде сперечатися з тим, що кожен учитель повинен розвивати логічне мислення учнів.

Я прошу допомогти мені моїх колег по конкурсу і запрошую їх виступити в ролі моїх учнів.

Сьогодні я хотіла б розповісти і показати свій досвід з розвитку логічного мислення на уроках, використовуючи прийом "Кроссенс"

- Скажіть, ви знайомі з цим прийомом? Можливо, хтось використовує його в своїй практиці? (Відповіді).

Слово "кроссенс" означає "перетин думок". Він являє собою стандартне поле з дев'яти квадратів, в яких розміщені зображення.

Ваше завдання - пояснити кроссенс, тобто скласти розповідь - асоціативний ланцюжок, за допомогою взаємозв'язку зображень. Дев'ять зображень розставлені таким чином, що кожна картинка має зв'язок з попередньою і наступною, а центральна - об'єднує за змістом відразу кілька. Зв'язки можуть бути як поверхневими, так і глибинними, але в будь-якому випадку це дуже гарна вправа для розвитку логічного і творчого мислення.

Читати кроссенс потрібно зверху вниз і зліва направо, далі рухатися тільки вперед і закінчувати на центральному 5 квадраті. Таким чином, виходить ланцюжок, закручений "равликом". Почати можна як з першої, так і з будь-якої впізнаваної картинки. Центральним є квадрат з номером 5. Зазвичай же потрібно встановити зв'язки по периметру між квадратами 1-2, 2-3, 3-6, 6-9, 9-8, 8-7, 7-4, 4-1, а також по центральному хресту між квадратами 2 5, 6-5, 8-5 і 4-5.

Застосування кроссенсу на уроці:

Алгоритм складання кроссенсу:

1) визначити тематику, загальну ідею;

2) пошук і підбір зображень, що ілюструють елементи;

3) виділити 9 елементів - зображень, які мають відношення до ідеї, теми;

4) знайти зв'язок між елементами, визначити послідовність;

5) сконцентрувати сенс в одному елементі (5 - й квадрат);

6) виділити відмітні риси, особливості кожного елемента.

Спробуйте в групах скласти "Кроссенс" за допомогою заготовлених картинок. (Завдання в трьох групах на 2-3 хвилини) Назвіть тему "Кроссенса". Прошу приступити ...

Поки творчі групи працюють, розберемо ще кілька незвичайних способів прочитання інформації, пошуку оригінальних, на перший погляд, дивних, але допустимих пояснень. Я для всіх слухачів задам загадку. "Сидить дівчина в коморі, а коса її надворі". Що це? (Морквина) А тепер постарайтеся дати якомога більше своїх нестандартних варіантів відгадок, але так, щоб вони не суперечили умовам загадки. (Буряк, ріпка, Рапунцель, Комета, ...)

Думаю, що мої колеги готові представити підсумок своєї роботи. (Учасники озвучують варіанти рішень: той, який вдалося знайти, і той, який мався на увазі його творцем).

Завдання для кроссенсу

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
представлений

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
всеукраїнському

# data[].attributes.attachment_link.title
Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс")

# data[].attributes.attachment_link.description
Добрий день, шановні колеги! Я рада вітати вас в цьому залі. Свій майстер - клас я хотіла б почати з розповіді однієї притчі. СперечалисяякосьЛогіка з Інтуїцією про користькожної з них. Логіка говорила: - Без мене нікому не обійтися! Не було б мене, людина не змогла бпорівнювати, аналізувати, робитивисновки. - Подумаєш, великісправи!

# data[].attributes.headline
Презентація Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс") 

# data[].attributes.subject
Презентація Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс") 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
представлена

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
всеукраїнському

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація Майстер-клас з розвитку логічного мислення (прийом "Кроссенс")

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропоную вашій увазі презентацію до майстер-класу з розвитку логічного мислення на уроках біології (прийом "Кроссенс"), яка була представлена на всеукраїнському конкурсі "Вчитель року 2017" Автор: Кравченко Христина Ігорівна. Презентація на урок Біологія скачати

# data[].attributes.headline
Майстер-клас "Технологія критичного мислення на уроках зарубіжної літератури" 

# data[].attributes.subject
Майстер-клас "Технологія критичного мислення на уроках зарубіжної літератури" 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
застосування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
висловлювати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
різноманітних

# data[].attributes.attachment_link.title
Майстер-клас "Технологія критичного мислення на уроках зарубіжної літератури"

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета заняття: розкрити суть і практичне застосування методів роботи критичного мислення,вироблення уміння працювати в різних галузях знань з інформацією, висловлювати свої думки усно чи письмово, формувати особисту точку зору на підставі різноманітних ідей та уявлень, уміння працювати в команді.. Презентація на урок Зарубіжна література скачати

# data[].attributes.headline
Схема "Аналіз поетичного твору" 

# data[].attributes.subject
Схема "Аналіз поетичного твору" 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
До ЗНО з УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ залишилося:

Готуйся до ЗНО разом із "Всеосвітою"!

Аналіз ліричного твору здійснюйте за таким алгоритмом. Підійде як для учнів середньої ланки (7-8 кл.), так і для старшої школи (9-11 кл.). Матеріал швидко зорієнтує учня, допоможе правильно виконувати поставлене завдання. Стане в пригоді учителям, які готують дітей до конкурсів та олімпіад.

Відображення документу є орієнтовним і призначене для ознайомлення із змістом, та може відрізнятися від вигляду завантаженого документу. Щоб завантажити документ, прогорніть сторінку до кінця

Аналіз ліричного твору здійснюйте за таким алгоритмом, визначаючи:

Примітка: для учнів 8-11-х класів:

жанри архаїчної лірики (ода, гімн, дифірамб, епітафія, панегірик, псалми);

жанри класичної лірики (ідилія, медитація, акровірш, шарада, каламбур, абетковий вірш, шарж).

Учні даних класів визначають і вид лірики (філософська, пейзажна, інтимна, громадянська, сатирична, релігійна)).

а) прості:порівняння, епітет, оксюморон;

б) складні: метафора (уособлення, алегорія, символ), метонімія ( синекдоха, гіпербола, літота, перифраз).

а) рима (чоловіча, жіноча, дактилічна);

б) римування (суміжне, кільцеве, перехресне);

в) віршовий розмір: а) двоскладова стопа - хорей, ямб; допоміжні стопи - пірихій, спондей; б) трискладова стопа - дактиль, амфібрахій, анапест).

(Різновид строфи: моновірш, двовірш (дистих),терцет, катрен, восьмивірш (октаверс), сонет, верлібр).

10. та визначення їх ролі у розкритті авторського задуму. (Художня фоніка: евфонія, алітерація, асонанс, звуконаслідування).

Зверніть увагу, свідоцтва знаходяться в Вашому особистому кабінеті в розділі "Досягнення"

Часнікова Олена Володимирівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Схема "Аналіз поетичного твору"

# data[].attributes.attachment_link.description
Аналіз ліричного твору здійснюйте за таким алгоритмом. Підійде як для учнів середньої ланки (7-8 кл.), так і для старшої школи (9-11 кл.). Матеріал швидко зорієнтує учня, допоможе правильно виконувати поставлене завдання. Стане в пригоді учителям, які готують дітей до конкурсів та олімпіад.

# data[].attributes.headline
Використання традиційних та інтерактивних технологій на уроках зарубіжної літератури 

# data[].attributes.subject
Використання традиційних та інтерактивних технологій на уроках зарубіжної літератури 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
УПРАВЛІННЯ ОСВІТИ ВИКОНАВЧОГО КОМІТЕТУ НОВОВОЛИНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ Міський методичний кабінет

Нововолинська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №4 імені Т.Г.Шевченка

Методичні рекомендації

Уроки зарубіжної літератури - це напружена, науково організована й результативна праця всіх учнів у співтворчості з учителем, яка розвиває творчі здібності учнів, сприяє здобуванню знань учнями самостійної роботи думки; диференціює та індивідуалізує процес навчання; стимулює роботу з додатковою літературою; розвиває аналітичне мислення; вміння робити узагальнення; формує в унів навички самооцінки та самоконтролю своєї навчальної діяльності. Головним завданням на уроках зарубіжної літератури є створення умов для розвитку дитячої особистості.

Одним із кроків підвищення ефективності уроку літератури є впровадження разом із традиційними методами навчання інтерактивних технологій навчання. У даній роботі автор з'ясовує загальну суть традиційного і інтерактивного навчання; розкриває шляхи вдосконалення сучасного уроку зарубіжної літератури; розглядає структуру і методику традиційного і інтерактивного навчання; ділиться досвідом проведення уроків з використання традиційних і інтерактивних технологій навчання.

Методичні рекомендації можуть бути використані учителями при підготовці та проведенні уроків зарубіжної літератури.

Укладач:Занічковська Л.М., учитель зарубіжної літератури, учитель-методист Нововолинської загальноосвітної школи І-ІІІ ступенів №4 імені Т.Г.Шевченка.

Рецензенти: Сачук Т.О., директор Нововолинської загальноосвітної школи І-ІІІ ступенів №4 імені Т.Г.Шевченка.

Нестерук Л.Р., методист міського методичного кабінету.

Розглянуто і схвалено на засіданні методичної ради (протокол №4 від 27.03.2017р.)

Вступ.............................................................................................4-6

Рзділ 1. Застосування традиційних і інтерактивних методів навчання як один із шляхів підвищення ефективності уроку зарубіжної літератури....................................................................................7-10

Розділ 2. Інтерактивні технології кооперативного навчання......................11-14

Розділ 3. Технології колективно-групового навчання............................15-21

Розділ 4. Технології ситуативного моделювання..................................22-24

Розділ 5. Технології опрацювання дискусійних питань...........................25-28

Розділ 6. Розвиток творчої особистості засобами традиційних і інноваційних технологій...................................................................................29-34

Висновки....................................................................................35-36

Список використаної літератури......................................................37-38

Додатки. Практичне застосування технологій традиційного і інтерактивного навчання....................................................................................39-88

Зарубіжна література - це чарівна панорама духовного життя людей з глибини віків до сьогодення. Вона дарує нашим вихованцям неоціненний скарб неповторного життєвого досвіду тисяч своїх героїв, в яких уособлено долі, звичаї, переконання, почуття, пристрасті, перемоги і поразки багатьох і багатьох поколінь - творців земної цивілізації, виховує у дітей повагу до культурної спадщини інших народів, допомагає усвідомити своєрідний шлях кожної окремої літератури, і водночас побачити загальні літературні закономірності світового мистецтва.

Уроки зарубіжної літератури - це сходинки до пізнання духовної скарбниці людства. Адже розкриваючи духовне, література відкриває вічне, невмируще, на чому тримається земна цивілізація: демократію, любов до батьківщини, громадянськість, совість, честь, дружбу, взаєморозуміння між людьми, а значить, глибоку моральність - базовий компонент духовного світу особистості.

Цілком закономірно, що в навчанні зарубіжної літератури, насамперед, перевага надається розвитку особистості, її духовному збагаченню.

Думка про те, що уроки літератури відрізняються з поміж усіх інших шкільних занять, не потребує доказів. Література виконує головну роль у формуванні світогляду, характеру й особистісних якостей та естетичних смаків учнів. Мистецтво слова допомагає читачам пізнати великий і складний світ і себе в ньому, осмислити людські стосунки і знайти шлях до царства Краси, істини, мудрості, естетичної насолоди. Тому при знайомстві з новим художнім твором я пам'ятаю і часто наголошую слова В. О Сухомлинського: "Цей твір, який увійшов у скарбницю світової літератури, людство читатиме його вічно". Наше завдання - не тільки прочитати й переглянути його, а й шукати мудрість й красу, знаходити радість і естетичну насолоду".

Видатний педагог - гуманіст, академік Ш.О. Амонашвілі, щедро ділячись набутим досвідом, учить нас "... нести дітям не голі знання, а вчити світлом душі, якщо дитяча душа не облагороджується, знання - небезпечні. Це те саме, що шабля в руках божевільної людини".

Тому головним завданням на уроках зарубіжної літератури є створення умов для розвитку дитячої особистості. Слід зазначити: основні питання, покликані вирішуватися уроками гуманітарного циклу, пов'язані із завданням сучасної освітньої системи: задоволення потреб суспільства у становленні творчих, діяльних, обдарованих громадян, оновлення національної свідомості, збереження духовності, розвиток інтелектуального потенціалу нації.

Сьогодення також потребує від людини не тільки певної суми знань, умінь та навичок, а, що найважливіше, вміння самостійно здобувати й використовувати на практиці нові знання, вміння співпрацювати, спілкуватися, адаптуватися до нових обставин, знаходити шляхи вирішення життєвих проблем. Отже, основною метою стає максимальний розвиток компетентності особистості щодо саморегуляції, самоосвіти, самовдосконалення й виховання та відчуття постійної потреби до цього.

Досягти мети шляхом використання лише традиційних форм та методів організації пізнавальної діяльності неможливо. Сучасне вивчення зарубіжної літератури в освітніх закладах ґрунтується на засадах особистісно-діяльнісного підходу кожного учня до процесу навчання. Діалог між учителем і учнями - домінуюча форма спілкування на уроці, коли творчість і зацікавленість стають потребою і потенціалом уроку, коли засвоєння змісту уроку супроводжується не тільки слуханням, а й обговоренням, вирішенням проблеми, коли учні залучаються до аналізу, синтезу інформації, отриманої на уроці, тобто учні думають про те, що роблять. Це є активна модель навчання. Основні методи: самостійна робота, проблемні та творчі завдання (часто домашні), запитання від учня до викладача та навпаки, що розвивають творче мислення.

Завдання вчителя літератури - виховати особистість, здатну сприймати, розуміти красу і будувати своє життя за її законами. Випускник освітнього закладу має бути людиною з творчими життєвими орієнтаціями, наділеною розвиненим естетичним смаком і широкими культурно-пізнавальними інтересами. Виховати таку людину за умов застосування традиційної методики дуже важко. На допомогу приходить нетрадиційна методика.

У роботі теоретично обґрунтовано сутність традиційних і інтерактивних технологій навчання, застосування нових методик навчання, взаємозв'язок учителя й учня під час навчального процесу. Подані різноманітні форми та методи роботи, застосування їх у практичній діяльності, методологія проведення інноваційних вправ.

Пропонуються розробки уроків із застосуванням традиційних і інтерактивних технологій.

Актуальність, новизна та значення роботи полягає в тому, що сьогодні традиційні і інтерактивні технології сприяють вирішенню наступних проблем:

Структура: робота складається зі вступу, 6 розділів, висновків, списку використаних джерел, додатків.

Розділ 1 . Застосування традиційних і інтерактивних методів навчання як один із шляхів підвищення ефективності уроку світової літератури

У сучасній освіті в цілому та літературній зокрема простежується тенденція переходу від традиційної системи, орієнтованої на збереження й передачу знань, умінь і навичок учням, до нової, спрямованої на гармонійний розвиток особистості. Але незмінним лишається системний підхід до процесу навчання та прагнення забезпечити його результативність шляхом активної навчальної діяльності.

Ефективне впровадження демократичних засад у практику навчального процесу передбачає використання методик, які допомагають набути соціальних та інтелектуальних навичок демократичної поведінки. Найбільш результативними є технології, спрямовані на створених суб'єктно-суб'єктних відносин між вчителем і учнями, залучення їх до активної комунікативної взаємодії, встановлення атмосфери взаємодопомоги, довіри та відповідальності. Технології, які надають навчальному процесу діалогічного характеру, сприяють виробленню таких навичок, як здатність думати, розуміти суть речей, осмислювати ідеї й концепції, і вже на основі цього формують вміння шукати потрібну інформацію, трактувати її і застосовувати в конкретних умовах.

Відомо, що процес навчання потребує напруженої розумової роботи дитини і її власної активної участі в цьому процесі. Пояснення й демонстрація ніколи не дадуть справжніх стійких знань. Цього можна досягти тільки за допомогою поєднання традиційного і інтерактивного навчання, яке дозволяє різко збільшити процес засвоєння матеріалу, оскільки впливає не лише на свідомість учня, а й на його почуття, волю, дії, практику. Набагато важливіше навчити, ніж просто розповісти. Можна швидше повідомити учням те, що вони повинні знати, і вони забудуть це ще швидше. Саме проблема поєднання традиційних і інтерактивних технологій на уроках зарубіжної літератури не перестає бути актуальною. Вибір даної проблеми був не випадковий, бо нова парадигма освіти пропонує розглядати учня як мету, а не засіб.

Я завжди задаю собі питання: "Як зробити свій урок цікавим і захоплюючим, як перетворити його на хвилини естетичної насолоди, хвилюючі мандрівки з учнями в незнайомі світи, в таємниці людського серця? Як розширити бажання школяра до знань?"

На деякі питання я вже можу дати відповіді, бо прийшла до висновку: впровадження в практику роботи традиційних і інтерактивних технологій дає мені змогу зацікавити учнів самостійним пошуком різних джерел інформації, розвивати їх творчі здібності, критичне мислення, вміння аргументовано, розлого й образно висловлювати свої думки, судження, оцінки, за короткий час засвоїти та переробити великий обсяг інформації. Саме тому, на маю думку, наочне подання інформації має велике значення під час усіх етапів уроку.

Для ефективного застосування традиційного і інтерактивного навчання, зокрема для того, щоб охопити весь необхідний матеріал, глибоко його вивчити, а не перетворити технології в безглузді ігри, старанно планую свою роботу, щоб:

Реалізацію ідеї здійснюю за такими основними напрямами:

▪ Залучення учнів до самостійного пошуку інформації, осмислення змісту нових літературних термінів.

▪ Розвиток критичного мислення.

▪ Розвиток творчих здібностей.

▪ Розвиток особистості учня та його адаптація у світовому інформаційному просторі.

▪ Формування інформаційної культури учнів, забезпечення їх інформаційних потреб.

▪ Удосконалення науково-методичного забезпечення навчально-виховного процесу.

▪ Оптимізація освіти на основі використання традиційних і інформаційних технологій.

Мої напрацювання базуються на конкретних наукових і практичних досягненнях досвіду вчителів: Шуляр В.І. " Сучасний урок літератури: технологічні моделі", Самарян С. "Інтерактивні технології у системі особистісно орієнтованого навчання на уроках світової літератури", Масол Л.І. "Впровадження комп'ютерних технологій на уроках зарубіжної літератури", досвіду вчителів області, міста, власних моделей уроків із використанням традиційних і інтерактивних технологій.

У практиці своєї роботи широко впроваджую технології інтерактивного навчання, розроблені О.І.Пометун, яка зосереджує увагу кожного педагога на сутності інтерактивного навчання: навчальний процес відбувається за умови постійної, активної взаємодії всіх учнів - співнавчання, взаємонавчання, де і учень, і вчитель є рівноправними суб'єктами взаємодії.

Традиційні і інтерактивні технології навчання сприяють розвитку в кожній дитині творчих здібностей, логічного мислення, здатності цінувати знання та вміння користуватися ними; формуванню навичок спілкування та співпраці в групах, вихованню толерантності, доброзичливості, розвитку вміння робити вільний та незалежний вибір, що ґрунтується на власних судженнях та аналіз дійсності.

Застосування традиційних і інтерактивних технологій забезпечує формування в учнів таких умінь, як аналіз, порівняння, виділення головного, критичне мислення, а також розвиває увагу, спостережливість, збагачує мислення школярів.

За метою уроку та формою організації навчальної діяльності дотримуюся розподілу даних технологій на такі групи:

Інтерактивні технології кооперативного навчання.

Технології колективно-групового навчання.

Технології ситуативного моделювання.

Технології опрацювання дискусійних питань.

Важливе місце у системі традиційного і інтерактивного навчання посідає кооперативне. Парну і групову роботу організовую на уроках закріплення, засвоєння знань, умінь та навичок, або як частину уроку узагальнення та систематизації знань.

Кооперативне навчання розвиває толерантну поведінку серед учнів. Така форма роботи дає можливість школяреві у загальній справі. "Слабкі" діти можуть скористатися підтримкою групи і досягти певних успіхів, "середні" також бачать успіхи своєї роботи в групі, а "сильні" учні вчаться працювати разом з іншими, чого не робили раніше.

Хочу зазначити, що, організовуючи роботу в групах, дійшла висновку - діти позбавляються почуття самотності, підвищують мотивацію, поліпшують особисті досягнення.

Зупинюсь на окремих технологіях кооперативного навчання на прикладі фрагмента уроку.

Ця технологія сприяє розвитку спілкування в малій групі, вдосконалює вміння дискутувати, аргументувати свою думку, прогнозувати результат, відпрацьовувати культуру мовлення.

Застосування

Елемент прийому застосовую, вивчаючи роман В.Гюго "Собор Паризької Богоматері".

Алгоритм роботи

На дошці записані проблемні запитання.

Собор - це лише архітектурна споруда?

Собор - це символ християнської віри?

Собор - це символ долі, невідворотного фатуму?

Собор - це головний персонаж твору?

Практичне застосування

Розподіляю учнів класу на чотири групи. Вони читають відповідні сторінки підручника. Потім одна із груп займає місця в "акваріумі": навколо стола в центрі класу. Це необхідно, щоб відокремити діючу групу від слухачів. Ця група отримує картку із ситуацією і завданням. Учні повинні прочитати вголос; обговорити її в групі протягом 3 - 5 хвилин, дійти спільної думки, висловити її і довести, що їхня версія правильна.

Решта учнів лише слухають, не втручаючись в обговорення ситуації. Місце в "акваріумі" займають усі групи по черзі.

Після виступу кожної групи слухачі відповідають на запитання.

▪ Чи погоджуєтесь з такою думкою групи?

▪ Чи була ця думка досить аргументованою?

▪ Який з аргументів ви вважаєте найбільш переконливим?

Бесіда з класом триває 3 - 4 хвилини.

Технологія "Карусель".

Цей варіант кооперативного навчання найбільш ефективний для одночасного включення всіх учасників в активну роботу з різними партнерами зі спілкування для обговорення дискусійних питань.

Застосування

♦ для обговорення будь-якої гострої проблеми з діаметрально протилежних позицій ;

♦ для збирання інформації з вивченої теми;

♦ для інтенсивної перевірки обсягу й глибини наявних знань (напрямку, термінів);

♦ для розвитку вмінь аргументувати власну позицію.

Елемент прийому застосовую, вивчаючи повість Вольтера "Простак" (9 клас).

Алгоритм роботи

Запитання для гри.

1-а група. Як Вольтер використовує прийом "олюднення" у повісті "Простак"?

2-а група. Поясніть сенс назви повісті Вольтера "Простак".

3-а група. Чи можна зробити висновок, що проблеми, висвітлені в повісті "Простак", існують і сьогодні? Обґрунтуйте свою думку.

Практичне застосування

Клас об'єднано у три групи, кожна отримує аркуш із запитанням. Усі свої думки члени групи занотовують на аркуші. Робота триває 2 - 3 хвилини. Аркуші із запитаннями почергово передаються в інші групи, які записують доповнення впродовж 2 - 3 хвилин. Коли аркуш повертається до групи, яка першою давала відповідь, формулюється остаточна чітка і стисла відповідь.

Технологія "Робота в малих групах"

Роботу в групах варто використовувати для вирішення складних проблем, що потребують колективного міркування. Використовуються малі групи тільки в тих випадках, коли завдання вимагає спільної, але не індивідуальної роботи.
Застосування

Елемент прийому застосовую для опрацювання змісту і подання групами результатів колективної діяльності. Залежно від змісту та мети навчання можливі різні варіанти організації роботи груп. Так, вивчаючи на уроці позакласного читання у 5 класі твір Р. Кіплінга "Мауглі", організовую пошуково-творчу роботу в малих групах.

Алгоритм роботи

Кожна група отримує уривок з вірша Р. Кіплінга "Закон Джунглів" і завдання до нього.

Уважно прочитати уривок і обговорити його зміст у групі.

У тексті казки "Мауглі" знайти відповідний віршованому уривку епізод, що ілюструє прочитаний закон. Порівняти уривки.

Узагальнити прочитане та скласти власне тлумачення закону джунглів.

Намалювати ілюстрацію.

Підготуватися до представлення закону джунглів перед класом.

Практичне застосування

Клас об'єднується в творчі групи. Кожна група отримує завдання для опрацювання. Упродовж уроку кожен член групи повинен взяти участь у виконанні завдання.

Ця технологія передбачає одночасну спільну роботу всього класу.

Головна мета - прояснення певних положень, привертання уваги учнів до складних та проблемних питань, мотивація пізнавальної діяльності, актуалізація опорних знань.

Використовуючи технології колективно-групового навчання, дійшла висновку, що саме вони:

* сприяють розвитку вміння висловлювати власні ідеї;

* розвивають вміння лаконічно висловлюватись;

* підвищують інтерес учнів до вивчення світової літератури;

* сприяють формуванню навичок самостійної роботи;

* формують вміння аналізувати, узагальнювати.

Технологія "Ажурна пилка"

Метод дозволяє учням працювати разом, щоб вивчити значну кількість інформації за короткий проміжок часу, а також заохочує учнів допомагати одне одному "вчитися навчаючи". Під час роботи за допомогою методу "ажурна пилка" учні працюють у різних групах.

Застосування

Технологію використовую для створення на уроці ситуації, яка дає змогу учням працювати разом для засвоєння великої кількості інформації за короткий проміжок часу. Технологія ефективна і може замінити лекції у тих випадках, коли початкова інформація повинна бути донесена до учнів перед проведенням основного(базисного) уроку або доповнює такий урок. Заохочує учнів допомагати один одному вчитися навчаючи.

Порядок проведення

1. Щоб підготувати учнів до уроку з великим обсягом інформації, підбираю матеріал, необхідний для уроку, і готую індивідуальний інформаційний пакет для кожного учня (матеріали підручника, додаткові матеріали - вирізки з газет, статті тощо).

2. Готуйте таблички з кольоровими позначками, щоб учні змогли визначити завдання для їхньої групи. Кожен учень входитиме у дві групи - "домашню" й "експертну". Спочатку об'єдную учнів у "домашні" групи (1, 2, 3), а потім створюю "експертні" групи, використовуючи кольорові позначки, що попередньо роздаю учням. У кожній домашній групі всі її учасники повинні мати позначки різних кольорів, а у кожній експертній - однакові.

3. Розписую учнів по "домашніх" групах від 3 до 5 чоловік, залежно від кількості учнів. Кожен учень поінформований, хто входить до його "домашньої" групи, тому що її члени будуть збиратися пізніше. Даю домашнім групам порцію інформації для засвоєння, кожній групі - свою. Завдання домашніх груп - опрацювати надану інформацію та опанувати нею на рівні, достатньому для обміну цією інформацією з іншими.

4. Після завершення роботи домашніх груп пропоную учням розійтись по своїх "кольорових" групах, де вони стануть експертами з окремої теми (своєї частини інформації). Наприклад, зберіть усіх "червоних" біля дошки, а всіх "синіх" - у коридорі. В кожній групі має бути представник із кожної "домашньої" групи.

5. Кожна експертна група повинна вислухати всіх представників домашніх груп і проаналізувати матеріал в цілому, провести його експертну оцінку за визначений час (для цього може знадобитися цілий урок, якщо матеріали складні або великі за обсягом).

6. Після завершення роботи пропоную учням повернутися "додому". Кожен учень має поділитися інформацією, отриманою в експертній групі з членами своєї "домашньої" групи. Наприклад, усі учні під номером 1 повинні зустрітися перед класом. У "домашніх" групах має бути по одній особі з експертних груп. Учні мають намагатися донести інформацію якісно і в повному обсязі членам своєї домашньої групи за визначений мною час. Завданням домашніх груп у цьому випадку вже є остаточне узагальнення та корекція всієї інформації.

Алгоритм роботи

В 11 кл. під час вивчення творчості Б. Пастернака клас ділю на 4 групи, які працюють над такими завданнями:
* Пастернак - поезія і музика.
* Пастернак - поезія і філософія
* Пастернак - лауреат Нобелівської премії.
* Пастернак - перекладач.
Кожна група має номер картки і назву : До, Ре, Мі, Фа (назви нот).
1."До". Пастернак не міг визначитися, ким йому стати: музикантом чи поетом. Дослідіть, як музика вплинула на творчість поета.
2. "Ре". Пастернак гарно навчався, йому навіть запропонували стати викладачем в університеті. Дослідіть, як філософія знайшла своє відображення в його віршах.
3. "Мі". Пастернак - перекладач: з німецької, англійської, української.

Розкажіть про цей період життя. Що цікавого з перекладеного ви можете запропонувати?
4. "Фа". Пастернак - лауреат Нобелівської премії. Розкажіть цю історію, проілюструйте віршами.
Знайомлю учнів з порядком проведення роботи.

Технологія "Мозковий штурм"

Інтерактивна технологія колективного обговорення, що використовується для вироблення кількох вирішень конкретної проблеми. Спонукає учнів проявити уяву та творчість, дає можливість їм вільно висловлювати свої думки.

Мета "Мозкового штурму" чи "Мозкової атаки" в тому, щоб зібрати якомога більше ідей щодо проблеми від усіх учнів протягом обмеженого періоду часу.

Порядок проведення:

У класі обов'язково розміщую такий плакат:

Алгоритм дії

Практичне застосування

У 5 класі, вивчаючи казку Г.К.Андерсена "Снігова королева", задаю питання:

Снігова віхола. Вона подарувала Андерсену великий білий шлейф для його героїні, її політ.

Сніжинка. Вона починає рости і перетворюється на Снігову королеву.

Морозний орнамент на вікні. Він завжди таємничий і нагадує якесь фантастичне обличчя.

Крижинка. Вона холодна і сяюча, як Снігова королева.

Зимовий пейзаж. При його спогляданні в уяві виникають казкові картини.

Технологія "Дерево рішень"

Як варіант технології вирішення проблем можна використати "дерево рішень", яке допомагає дітям проаналізувати та краще зрозуміти механізми прийняття складних рішень.

Порядок проведення

Клас об'єдную в 3-4 групи з однаковою кількістю учнів. Кожна група обговорює питання і робить запис на своєму дереві (аркуш паперу). Групи міняються "деревами", додаючи нові ідеї.

Практичне застосування

У 5 класі у процесі роботи над темою уроку "М.Твен. "Пригоди Тома Сойєра". Том Сойєр і Гекльберрі Фін" ставлю учням проблемне питання: "Поміркуйте, що міг би зробити Том, щоб і клятви не зламати, і безневинну людину виручити з біди?"

Орієнтовні відповіді учнів.

Рішення №1. Домовитися з Геком, щоб відмінити клятву.

Позитивне. Людина повинна бути урятована.

Негативне. Убивця може помститися хлопцям.

Рішення №2. Свідчити таємно прокуророві.

Позитивне. Том би не боявся б і не наражався б на небезпеку.

Негативне. Присяжні могли б не повірити.

Рішення №3. Допомогти Поттеру втекти.

Позитивне. Том уникнув би розголосу про те, що він - важливий свідок.

Негативне. Із Поттера не зняли б провину, й він увесь час боявся б.
Технологія "Незакінчені речення".
Цей прийом часто поєднується з „Мікрофоном" і дає можливість працювати над формою висловлення власних ідей, порівнювати їх з іншими. Дає присутнім змогу долати стереотипи, вільніше висловлюватися щодо запропонованих тем, відпрацьовувати вміння говорити коротко, але по суті й переконливо.

Практичне застосування.

У своїй практиці досить часто на заключному етапі уроку звертаюсь до даного прийому, який дає можливість учням висловлювати власні ідеї, порівнюючи їх з іншими. Школярі почуваються на занятті вільно, вчаться висловлювати свої думки коротко, але по суті й переконливо. Я формулюю незакінчене речення і пропоную дітям закінчити його. Кожен учасник повинен починати свій виступ із запропонованої формули. Наприклад:

♦ "На сьогоднішньому уроці для мене найбільшим важливим відкриттям було..."

♦ "Ця інформація дозволяє нам..."

♦ "Цей твір навчив мене..."

♦ "Це мій улюблений герой, тому що..."

Опитую всіх, а якщо хтось не може висловитись, даю йому можливість виступити наприкінці опитування. При цьому найслабші учні прагнуть висловити думку, якщо вона вже звучала.

Дієвим засобом розвитку пізнавального інтересу в учнів до вивчення шкільних предметів є технології ситуативного моделювання, а саме дидактична гра (симуляції або імітаційні ігри). Створення ігрових ситуацій вносить різноманітність, емоційне забарвлення навчання, розвиває увагу, кмітливість. Приклади ігрових прийомів на уроці світової літератури можна зазначити в таблиці.

Технологія "Спрощене судове рішення".

Цей прийом надає можливість учням розіграти судовий процес з конкретної справи з мінімальною кількістю учасників, наприклад, трьох -п'яти осіб: судді, який буде слухатиме обидві сторони і прийматиме остаточне рішення, обвинуваченого й обвинувача або їхніх представників. Перед учнями ставлю мету: отримати уявлення про процедуру прийняття судового рішення, взяти участь у вправі, пов'язаній аналізом, критичним мисленням, ухваленням рішень.

Організовую роботу так:

* обираю ситуацію (судову справу, випадок, дилему) для вивчення, відповідну до очікуваних результатів та теми уроку;

* готую додаткову інформацію (статистику, думки авторитетів, закони тощо) або продумую посилання на неї; якщо необхідно, інформацію розміщую на дошці, у папках, відмічаю в книжках;

* продумую важливі варіанти розв'язання ситуації;

* готую план проведення судового слухання (його регламент необхідно записати на дошці);

* ознайомлюю клас із процедурою слухання;

* ділю клас на три однакові групи - судді, обвинувачені й обвинувачувані;

* інструктую суддів щодо процедури судочинства і даю їм час для підготовки запитань; обвинувачам надаю час для підготовки вступної промови і викладу аргументів; обвинувачуваним надаю час для підготовки до вступної заяви і захисту;

* перед проведення суду знайомлю учнів з порядком його проведення.

Фрагмент судового засідання. ( Урок позакласного читання у 10 класі. А.Чехов "Іонич").

Суддя. Дмитре Іонину, ви задоволені місцем свого призначення?

Старцев. Не зовсім. Мені говорили, що це дуже нудне місто, а місцеві жителі, навпаки, переконували мене, що в С. дуже добре, що в С. є бібліотека, театр, клуб, бувають бали, що, нарешті, є розумні, цікаві, приємні родини, з якими можна завести знайомство. І вказували на сім'ю Туркіних, як найосвіченішу і найталановитішу.

Обвинувач. Вам подобається ваша робота?

Старцев. Так, не дивлячись на те, що місто С. невелике, в лікарні було багато роботи. І я любив своїх пацієнтів. Я вислуховував історії їх хвороб, ставив правильні діагнози і призначав лікування.

Суддя. Як ви відноситесь до родини Туркіних?

Старцев. Цікаво було побувати у них в гостях вперше. Але вони бездарні, тупі. Це ж банально писати романи про те, чого не буває в житті, постійно повторювати завчені фрази.

Суддя. Як давно ви були в останній раз в Туркіних?

Захисник. Пане суддя! Мій підзахисний не спілкується з людьми, якими нехтує. Тому він одинокий в місті.

Дискусія є важливим засобом пізнавальної діяльності учнів у процесі навчання. Вона значною мірою сприяє розвитку критичного мислення, дає можливість визначити власну позицію, формує навички відстоювати свою думку, поглиблює знання з обговорюваної проблеми.

Досвід використання дискусій у навчальному процесі дозволяє сформулювати деякі організаційно-педагогічні підвалини, спільні для будь-яких різновидів дискусії:

проведення дискусії необхідно починати з постановки конкретного дискусійного питання (тобто такого, яке не має однозначної відповіді й допускає різні варіанти вирішення, зокрема протилежні);

усі висловлювання мають не виходити за межі обговорюваної теми;

кожне з висловлюваних тверджень повинне супроводжуватись аргументацією; учитель може ставити навідні питання на зразок: "Які факти свідчать на користь цієї думки?", "Яким чином ви дійшли такого висновку?";

дискусія може завершитися як консенсусом (прийняттям узгодженого рішення), так і збереженням існуючих розбіжностей між учасниками дискусії.

При плануванні дискусії враховую кілька важливих моментів: час, необхідний для її проведення, місце, що забезпечує можливість здійснювати всі пересування учням, які дискутують, і стежити за дискутуванням решти учнів класу; матеріали, необхідні для роботи учнів та наочного подання її результатів. Упродовж усієї роботи тримаю в полі зору такі моменти:

Згідно з логікою застосування дискусії як методу закріплення навчального матеріалу і стимулювання пізнавальної діяльності учнів, визначаю кілька варіантів моделювання навчальних тем на основі дискусії:

Підготовка дискусії

Обираю тему для дискусії: вона має бути сформульована проблемно, щоб підходи до її висвітлення були різновекторні.

Планую дискусію, маючи план (його слід оприлюднити заздалегідь)

Готую учнів (зазделегідь опрацьовують літературу, готують нотатки тощо).

Залучаю до складання плану учнів. У такому разі план обговорення заздалегідь відомої теми складається безпосередньо на початку дискусії.

Складаю список запитань, які допоможуть привернути увагу класу до проблеми й спрямувати обговорення.

Турбуюся про створення в класі атмосфери довіри та взаємоповаги.

Хід дискусії

Повторюю з учнями основні правила участі в дискусії.

Попереджую учнів про те, що вони не можуть виходити за межі обговорюваної проблеми.

Уважно вислуховую учнів, стежу за ходом обговорення, настроєм, не даю відхилятися від теми.

Скеровую хід дискусії. Щоб повернутися до теми обговорення, говорю так: "Схоже, ми відхилилися, давайте повернемося до...".

Якщо дискусія вщухає, змінюю формулювання проблеми.

Завершуючи обговорення, обов'язково запитую: "Чи хоче хтось щось додати?".

Сприяю тому, щоб підсумки підбили самі учні за такою схемою:

Приклад застосування прийому "Займи позицію".

Вивчаючи у 8 класі трагедію В.Шекспіра "Гамлет", ставлю проблемне питання: "Образ Гамлета викликає різні оцінки в літературознавстві, іноді навіть полярні. Наприклад, І.С.Тургенєв вважав, що Гамлет "...весь живе для самого себе, він егоїст, він скептик і постійно займається і носиться із самим собою". Й.В.Гете, навпаки, переконаний, що Гамлет - "прекрасна, чиста, благородна, високоморальна людина".

Учнів розташовую в класі залежно від їхньої думки щодо проблемного питання:

Учні висловлюють думки, наводячи докази та аргументи.

Приклад застосування прийому "Коло ідей".

Метою технології є залучення всіх учнів до обговорення проблеми. Застосовую, коли обговорюється питання, важливе для всього класу.

▪ Для чого варто жити: заради самопожертви чи задля задоволення своїх бажань? ("Собор Паризької Богоматері". В.Гюго, 9 клас).

▪ Чи є виправдання вчинкам Клода Фролло? ("Собор Паризької Богоматері". В.Гюго, 9 клас).

▪ Яке майбутнє могла мати Есмеральда з кожним із героїв? ("Собор Паризької Богоматері". В.Гюго, 9 клас).

▪ Чи погоджуєтесь ви з думкою автора про те, що кожна людина може протистояти долі й утвердити власну волю, якщо обстоюватиме позицію добра і справедливості? ( П'єса "Життя - це сон". П. Кальдерон, 9 клас).

Сьогодні існує маса захоплюючих інноваційних технологій: методів, прийомів, дидактичних ігор, вправ, пошуково-ситуаційних і проблемних завдань, які розвивають творчу особистість, інтерес до пізнання, самостійність мислення, вміння приймати конкретні рішення, реалізувати власні міні-проекти.

Досить вагомою на уроках світової літератури є роль феномену гри, коли розвага переростає у навчання.

Для активізації і інтенсифікації навчального процесу використовую ігрову діяльність:

як самостійну технологію для засвоєння теми і навіть розділу навчального предмета ;

як елемент більш широкої технології;

як урок або його частина (вступ, пояснення, закріплення, вправи, контроль) ;

як технологія позакласної роботи.

Продуктивними на уроках вважаю такі завдання:

► інтерв'ю з автором книги або літературним героєм. Так, вивчаючи трагедію В.Шекспіра "Ромео і Джульєтта", учні беруть "інтерв'ю" у головних героїв - Ромео і Джульєтти , задаючи їм такі запитання: "Ромео, чому ворогує ваш рід і рід Капулетті? Джульєтто, а ви пам'ятаєте, що стало початком конфлікту? Ромео, чому ви вбили Тібальда? Що ви відчули після цього? Джульєтта, що ви відчули, дізнавшись про розлуку з Ромео?";

► літературні диктанти. Знайомлячи учнів 9 класу із літературою класицизму, підбираю такі запитання: 1. Що спричинило виникнення класицизму? 2. Назвіть хронологічні межі епохи класицизму. 3. Що означає термін "класицизм"? 4. Кого вважають теоретиком епохи класицизму?...;

► "лови помилку". Після того, як учні прочитали роман Ж.Верна "П'ятнадцятирічний капітан", пропоную підготовлений уривок: "2 лютого 1873р. китобійна шхуна "Вальдек" вирушила у плавання. Усі члени команди були дуже дружні, тільки кузен Бенедикт тримався осторонь і з неприязню зиркав на членів команди. Був на цьому кораблі і Дік Сенд, який виявився рідним сином місіс Уелдон";

► нагородити епітетами героїв літературного твору. Вивчаючи твір Е.Т.А.Гофмана "Малюк Цахес на прізвисько Циннобер", учні отримують завдання: охарактеризувати епітетами Балтазара та Цахеса;

► лист до героя, автора. (Г.К. Андерсен. "Снігова Королева", 5 клас): Учні отримують картку з ім'ям літературного героя (Кай, Герда, Снігова Королева, Маленька розбійниця, Ворон). Пропонується написати йому листа. Після закінчення роботи учасник читає листа, не називаючи, кому він адресований, а глядачі відгадують, хто адресат;

► скласти кіносценарій за мотивами літературного твору. За сюжетом балади О.Пушкіна "Пісня про віщого Олега", учні 6 класу складають кіносценарій за таким планом: 1. З'ясування місця, де будуть розгортуватися події "кінофільму". 2. Розподіл частин "кінофільму". 3. Вибір дійових осіб. 4. Вибір кадрів до кожної частини "кінофільму". 5. "Усне малювання" (створення) кадрів до кожної частини "кінофільму".

► придумати іншу кінцівку твору, зберігаючи стиль автора;

► анкета літературного героя, письменника;

► дібрати епіграф.

На уроках пропоную учням такі інтерактивні вправи:

Також пропоную наступні завдання:

▪ розшифрувати прізвища письменників, подані у вигляді анаграм (стокт - Скотт, лишлер - Шиллер, льдой - Дойль);

▪ підпиши портрет (учням пропонується портрети письменників, які вони повинні "підписати". Це завдання допомагає привчити учнів знати письменників не лише за їхніми творами, а й в "обличчя");

▪ прочитати назви творів ( на екрані подається набір слів, серед яких учні повинні виділити назви вивчених творів );

▪ упізнай героя ( за поданою цитатою необхідно упізнати героя ).

Одним із найпріорітетніших для вчителів літератури є інноваційний метод проектів. Використовуючи його, я поєдную декілька сучасних підходів до навчання - особистісно зорієнтований та комунікативно-діяльнісний. Мета методу проектів спрямована на розвиток у школярів таких рис: ініціативність, наполегливість, толерантність, здатність працювати в команді, здоровий дух суперництва, уміння самостійно знаходити інформацію, уміння аналізувати, узагальнювати, самостійно й критично мислити. Так, організовуючи діяльність у проекті "Поради Олександру Селькірку від Робінзона Крузо", об'єдную учнів у групи. Діти отримують завдання, опрацьовують його та виготовляють на окремих аркушах листівки з "інструкціями". Завдання для групи 1: Як можна виготовити на безлюдному острові глиняний посуд? 2 група: Як організувати на безлюдному острові молочну ферму? 3 група: Як виростити і зберегти урожай зернових? 4 група: Як випікати хліб на безлюдному острові? По закінченні роботи учні представляють свої проекти ( 6 клас. Д.Дефо. "Пригоди Робінзона Крузо").

Для активізації творчої роботи використовую різні типи нестандартних уроків, а саме: урок-екскурсія, урок-подорож, урок-диспут, урок-дослідження, урок-казка, урок-літературна гостина, урок-панорама. Пропоную також учням виступати в ролі вчителя.

Потреби сучасного життя зумовлюють пошуки найновіших форм організації навчально-виховного процессу. У своїй практиці використовую комп'ютерні технології та Інтернет - один із інноваційних засобів вивчення літератури. Користуюся мультимедійними програмами, електронними посібниками, які отримали схвальні оцінки та рекомендації МОНУ України і окремими особисто створеними мультимедійними презентаціями у різних видах навчальної діяльності.

Готуючись до кожного уроку світової літератури, пам'ятаю кредо інтерактивного навчання, дещо перефразованого зі слів китайського філософа Конфуція дослідницею інтерактивних технологій навчання О.Пометун:

Те, що я чую, я забуваю,

Те, що я бачу і чую, я трохи пам'ятаю,

Те, що я чую, бачу й обговорюю, я починаю розуміти,

Коли я чую, бачу, обговорюю і роблю, я набуваю знань і навичок,

Коли я передаю знання іншим - я стаю майстром.

У наш бурхливий, стрімкий час урок літератури має стати зупинкою для того, щоб можна було відчути свою власну душу, зрозуміти її стан, визначити у ній те, що зв'язує нас одне з одним.

Яким би багатим і цікавим матеріалом я не оперувала, ефективність уроків буде залежати від активності моїх вихованців. Під час опитування школярів, які уроки їм особливо запам'яталися, переконалася, що особливо вони пам'ятають ті заняття, у яких самі брали участь. До того ж, коли ця участь була не формальною, а особистісно значимою, активною, діяльною, коли інформація безпосередньо стосувалася їхніх інтересів.

Таким чином, які б традиційні і інтерактивні технології я не обрала, будь це кооперативне навчання, чи навчання у грі, дискусії тощо, необхідно завжди пам'ятати, що кожен прийом хороший, якщо він насамперед допомагає формуванню мислення учнів, їхній пошуковій діяльності, зорієнтований на розвиток індивідуальних задатків та нахилів особистості.

Завдяки використанню традиційних і інноваційних технологій, зокрема інтерактивних, мультимедійних, проектних, у їх тісному зв'язку відбуваються суттєві зміни в навчальному процесі, в центрі якого знаходиться особистість учня, а головною метою стає розвиток інтелектуальних і творчих здібностей школярів, їхньої пізнавальної активності, усвідомлення моральних цінностей, що згодом дасть їм змогу самореалізуватися, самостійно мислити, приймати важливі рішення, працювати над розв'язанням важливих життєвих проблем.

Висновки

Включення традиційних і інноваційних технологій в традиційну систему навчання збагачує учнів, допомагає розкрити здібності, таланти; робить процес здобуття знань цікавим, захоплюючим, творчим; підвищується рівень навчальних досягнень; формуються моральні якості дитини: повага до друзів, одногрупників, дорослих, до країни, у якій вони живуть; забезпечується психолого-емоційна комфортність, подальша соціальна адаптованість та вміння реалізувати особисті якості в індивідуальній чи колективній діяльності.

Педагогічний процес - це успіхи і невдачі, і найвище досягнення вчителя - це бачити, як в очах вихованця спалахує іскорка думки, пізнання незнаного. Його думки, почуття, емоції втілюються у свідому діяльність, у результаті якої учень самореалізується, відбувається становлення його особистості.

Як педагог, постійно пізнаю себе, розвиваюсь, самореалізуюсь і допомагаю учню досягти саморозвитку, самопізнання, самовдосконалення. Результатом пошуку засобів ефективного навчання предмету зарубіжної літератури, підвищенні якості знань, стійкого пізнавального інтересу учнів до предмета є технології традиційного і інтерактивного навчання. Використання методів і прийомів таких технології сприяє:

* створенню на уроці умов для формування позитивної мотивації навчання учнів; можливості здійснювати диференційоване навчання;

* створенню умов для свідомого і самостійного вибору учнем рівня засвоєння навчального матеріалу, що відповідає вимогам Держстандарту;

* формуванню вмінь співпрацювати з іншими учнями - спілкування, взаємодопомога;

* підвищенню результативності навчання та розвитку школярів;

* формуванню в учнів соціальної, комунікативної, особистісної, самоосвітньої компетентностей.

Вивчення наукової та методичної літератури з проблеми дозволило мені зробити висновок про те, що технологія активного навчання - це така організація навчального процесу, яку неможливо не врахувати в навчальному процесі.

Перевага всіх розглянутих мною методів і форм активного навчання очевидна. Розумне і доцільне використання цих методів значно підвищує розвиваючий ефект навчання, створює атмосферу напруженого пошуку, викликає в учнів і вчителя масу позитивних емоцій і переживань.
Відмітна особливість розвитку освіти у світі в даний час - підвищена увага урядів більшості країн до проблем освітньої якості та ефективності. Освіта стає стратегічною галуззю, забезпечує національну безпеку країни. Про конкурентноспроможність країни починають судити за рівнем освітньої підготовки підростаючого покоління.

Список використаних джерел

Підласий І.П. Обираємо технологію / І.П. Підласий // Зарубіжна література в школі. - 2011. - №20. - С. 4 - 15. - (Школа педагога).

Додатки

Практичне використання технологій інтерактивного навчання

Тема уроку. А.П.Чехов. Оповідання "Хамелеон". Висміювання підлабузництва, самоприниження, чиношанування у творі

Мета: зацікавити учнів багатогранністю особистості А.П.Чехова, визначити жанр літературного твору, його тему на ідею; вчити характеризувати героїв оповідання, розмірковувати над його назвою; розвивати усне мовлення; виховувати несприйняття хамелеонства як соціального явища.

Тип уроку: комбінований.

Обладнання: підручник зі світової літератури для 6 класу, ілюстрації до твору, мультимедійна презентація.

Епіграф: Весь світ - театр, а люди в ньому актори.

В.Шекспір

І. Оголошення теми, мети уроку. ( 1хв.)

(Слайд №1,2,3)

ІІ. Мотивація навчальної діяльності. (Слайд №4) ( 4 хв.)

Учитель. Антон Павлович Чехов приніс славу не лише Росії. Чим більше часу розділяє нас, тим вагомішою виявляється його особистість у світовій культурі.

Чехов прожив 44 роки. Між часом, коли дев'ятнадцятирічний випускник провінційної гімназії приїхав у столицю, щоб, вивчившись на лікаря, знайти той твердий грунт під ногами, про який мріяли його батьки, і часом, коли він, вже всесвітньо відомий письменник, востаннє покинув Москву, щоб повернутись на батьківщину, пройшло лише чверть століття. Цей короткий для історії проміжок часу складає особистий період чеховського життя. І в ньому вміщалось все, що зробило Чехова Чеховим - його творчість, що пережила його і декілька поколінь читачів, і та повсякденність буднів, в які вміщуються звичайні людські справи і стани, - сумніви, любов, самота, служіння людям і справедливості, що не афішується, без якого особисте щастя ніколи не буває повноцінним.

Він залишив безупинно зростаючу славу, безліч міфів і досвід існування особистості, доторкнувшись до якого кожен з нас має можливість краще зрозуміти сенс і ціну власних життєвих прагнень (Відео 1).

ІІІ. Актуалізація опорних знань. ( 10хв.)

Літературний диктант.

ІУ. Вивчення нового матеріалу. (25хв.)

Учитель. Вдома ви прочитали оповідання "Хамелеон". Воно було написане в 1884 р. Автор змальовує звичайну життєву ситуацію, яка набуває гострого сатиричного звучання.

Хамелеон. Тварини з родини ящірок, яка має здатність змінювати колір шкіри залежно від оточуючого середовища. В переносному значенні - безпринципна людина, яка легко змінює свої погляди залежно від обставин.

( Слайд №6,7)

Більшість творів Чехова сатиричні. Що ж таке сатира? Звернімось до словника.

Сатира - гнівне засудження і висловлювання пороків суспільства і особистого життя. ( Слайд №9)

Продуктивно евристична бесіда за твором з метою досягнення поставленої мети уроку.

Скажіть, будь ласка, який обсяг має оповідання? (2 сторінки, тобто не великий)

Якою мовою написане оповідання (прозовою).

Скільки головних героїв ми маємо у цьому оповіданні? (одного, всі інші - другорядні герої)

Яку кількість подій описано у творі? (одна)

Чи можемо ми сказати, що якщо у творі висвітлено один епізод із життя героя, то ми маємо одну сюжетну лінію? (так)

Яка будова твору? (зачин, основна частина, кінцівка, тобто будова чітка, лінійна).

Чи є у творі описи природи, ліричні відступи? (відсутні)

Чи є опис персонажів? (так)

Які ці описи (чіткі і лаконічні, слова чітко відточені автором).

Учитель.

Отже, ми з вами можемо сформулювати визначення терміна "оповідання". Оповідання - це невеликий прозовий твір, сюжет якого заснований на певному епізоді з життя одного персонажа, що вимагає нерозгалуженого, лінійного, чіткого за будовою сюжету з чіткими описами персонажів, що відображають риси їх характеру.

Визначення теми та ідеї оповідання.

Тема - суд над собакою.

Соціальні відносини поширюються й на собак: якщо безпритульний - винищити, якщо генеральський - відвести до господаря.

Ідея - висміяти чиношанування, пристосуванство, малодушність, підлабузництво (Слайд №10).

Робота над змістом оповідання.

Учитель.

А.П.Чехов був дуже спостережливою людино. Він знав: люди бувають хороші й погані - іноді живе людина й не думає, що робить, що говорить. Тому письменник і брав своїх героїв з життя, показував їх такими, якими вони були насправді. Зараз ми з вами вирушимо на базарну площу і подивимося, що ж там відбувається. Спробуємо себе у ролі свідків

(Слайд №11)

1. Учні переказують епізоди оповідання як свідки подій.

2. Виразно читають уривки.

(відео 3. Ігор Ільїнський читає оповідання)

Бесіда за запитаннями. ( Слайд №13)

Хто такий Очумєлов? Яке враження він справив на вас?

Яку роль у розкритті характеру Очумєлова відіграють такі речі, як шинель, конфіскований аґрус?

Простежте, як поводиться Очумєлов? Від чого залежить його поведінка?

Як Очумєлов називає собаку та у зв'язку з чим?

Чим схожі Очумєлов і Хрюкін?

Які значення мають прізвища героїв для розкриття їхніх характерів?

Прослідкуйте за поведінкою Хрюкіна? Як він поводиться.

Як до Хрюкіна поставився натовп? Чому натовп в кінці оповідання регоче з Хрюкіна? Чому люди оточили Хрюкіна?

Поясніть зміст назви оповідання.

Який літературний прийом використовує автор, називаючи оповідання "Хамелеоном"?

Прийом "Літературна паралель".

Учитель.

Послухайте мініатюру Ф.Кривіна "Доля Хамелеона".

Хамелеон не любить виділятися, хоча для цього він має всі можливості. Він міг би стати зеленим на жовтому тлі, це було б дуже гарно, або, наприклад, жовтим на зеленому. Але він вважає за краще бути непомітним: зеленим на зеленому або жовтим на жовтому, нехай це не дуже красиво, але головне - не виділятися! Так вважає Хамелеон. Якби хто-небудь знав, як його набридло пристосовуватись! Фон постійно змінюється, за ним тільки встигай. Пристосуєшся до зеленого, увійдеш в смак, освоїш всі тони і відтінки, - чого, здається, більше: квітни, зеленій, нехай коріння, як зелена травичка, - так ні ж, зелене змінюється жовтим. І знову в нього вростати, освоювати, входити в смак, тому що без смаку така справа не робиться. Адже в кожен колір потрібно душу вкласти - коли зелену, а коли жовту душу. Причому душу теж потрібно вміти вкладати: погано, коли не докладеш, але погано і коли забагато вкладеш... І лише перед смертю Хамелеон висловлює свій протест загальному фону.

І тоді на цьому тлі з'являється щось яскраво-пурпурне, яке заявляє про себе на весь світ, спростовує будь-який фон, який до того робив Хамелеона непомітним. Тепер він помітний, тепер його добре видано всім. Ідіть, дивіться - ось як помирають Хамелеони !

Бесіда.

Які почуття викликає у автора Хамелеон?

Як ви думаєте, чи набридло пристосовуватися Очумєлову?

Хамелеон з мініатюри Кривіна тільки перед смертю висловлює свій протест загальному фону. Чи спроможний на протест Хамелеон з оповідання Чехова?

Учитель.

Отже,Чехов стверджує, що хамелеонство - загальне явище, за яким приховується чиношанування, лицемірство. Так гумористичне оповідання стає гнівним викриттям російської дійсності часів письменника. І життя кожного героя - особлива, окрема картина життя, а разом ці картинки змальовують глобальні проблеми людства. Тому й до сьогодні герої Чехова не сходять з екранів телевізорів. Ми маємо змогу передивитися художні фільми, театральні постановки навіть мультиплікаційні фільми.

Учитель.

Звернімося до епіграфа. Чи вдало він сьогодні обраний?

У. Підсумок уроку. (3 хв.)

Творче завдання. (Слайд №14)

- Кому з героїв можна було б дати пораду: не принижувати себе, пам'ятати про почуття власної гідності, що не залежить від соціального становища?

Чи правильно зробив Чехов, що висміяв таких, як Очумєлов, Хрюкін?

Чи живуть серед нас такі, як вони?

УІ. Домашнє завдання. (Слайд №11) (2хв.)

Дати відповідь на запитання:

1. "В чому небезпека хамелеонства?"

2. Прочитати оповідання "Товстий і тонкий?"

Індивідуальні завдання:

СПИСОК

використаної літератури:

Чехов А.П. Вибрані твори / А.П. Чехов // Л: Лениздат. - 1974. - 704 с.

Катаєв В.Б. Проза Чехова: проблеми інтерпретації / В.Б. Катаєв // - М: Видавництво Московського університету. - 1979. - 326 с.

Лінків В.Я. Художній світ прози А.П. Чехова / В. Я. Лінков // - М: Видавництво Московського університет. - 1982. - 128 с.

4. Солженіцин А.І. Творчість А.П. Чехова / А. І. Солженіцин / / Новий світ. - 1998. - № 10 - С. 178.

5. Ковбасенко Ю. І., Ковбасенко Л. В. Зарубіжна література: Підруч. для 6-го кл. загальноосвіт. навч. закладах / Ю.І. Ковбасенко, Л.В. Ковбасенко // - К.: Грамота, 2006. - 296 с.: іл. Рекомендовано Міністерством освіти і науки України (лист МОН України № 6/2 від 22.05.2006 р.)

Інтернет ресурси:

Тема уроку. Байка як жанр літератури. Особливості її побудови. Алегоричний та повчальний зміст байки. Езоп - легендарний поет, засновник байки

Мета: ознайомити учнів з розвитком байки у світовій літературі;

визначити особливості побудови байки, її жанрові ознаки;

познайомити з теоретичними поняттями: "байка", "алегорія",

а також із творчістю Езопа;

розвивати пам'ять, формувати навички виразного читання,

образне й логічне мислення;

виховувати повагу до літературної спадщини народів світу.

Тип уроку: урок вивчення нового матеріалу з елементами критичного мислення.

Обладнання: портрет Езопа, ілюстрації до байок, виставка літератури, мультимедійна презентація, картки для роботи в парах.

Сократ і Бабрій, Федр і Лафонтен,

Сковорода, Крилов - всім вистачило тем,

Всім шлях премудрий розкривався,

Хто до Езопа добувався,

Хто позичав сюжетів та ідей,

Щоб байкою збагачувать людей

Микита Годованець

І. Організаційний момент ( 2 хв.)

ІІ. Актуалізація знань. ( 10 хв.)

Бесіда з учнями

- Що таке міф?

- Що таке міфологія?

ІІІ. Мотивація навчальної діяльності. (3 хв.)

Учитель. Чи задумувались ви, якими були давні греки? Звичайно, красивими фізично, розумними, вправними, сильними, бо жили у світі гармонії і краси. На попередніх уроках ви вивчали давньогрецькі міфи, що є перлинами світової культури, які не втратили чистоти, актуальності до сьогодні. Байка є ровесницею міфів. Як і в міфах, так і в байці люди висловлювали своє розуміння їх місця у світі, норми поведінки, знання про світ і себе.

Діти, сьогодні ми розпочинаємо роботу над новою темою "Байка у світовій літературі", яка допоможе нам простежити, як розвивався цей жанр, визначити загальнолюдські цінності, дасть можливість порівняти структуру, сюжети байок різних авторів. Завдяки знанням, отриманим на уроках, ви зможете краще пізнати закони життя людей, народну мудрість.

Отже, тема нашого уроку " Байка як жанр літератури. Особливості її побудови. Алегоричний та повчальний зміст байки. Езоп - легендарний поет, засновник байки".. (Слайд №3)

- Що ви очікуєте від нашого уроку?

( Відповіді учнів )

2. Читання вчителем тексту.

- "Оце я собі думаю: що треба, щоб мати право з людини посміятися, покепкувати, навіть насміятися, із своєї, рідної людини?..

Треба любити людину. Більше, ніж самого себе.

Тоді тільки ти маєш право сміятися. І тоді Людина разом з тобою буде сміятися... із себе, із своїх якихось хиб, недоліків. І тоді буде такий дружній, такий хороший сміх... Той сміх, що не ображає, а виліковує, виховує Людину, підвищує... Сміх, спрямований проти різноманітних вад та поганих звичок людей", ( Остап Вишня "Думи мої, думи мої")

- Про що йдеться? Про байку. Байка - не магічне слово, а силу має незвичайну, бо викликає сміх і зацікавлення.

Бесіда.

♦ Коли ви вперше ознайомилися з жанром байки?

♦ Які байки ви можете назвати? Хто автори цих творів?

♦ Як ви розумієте рядки байки Л.Глібова: "Ото на себе не надійся, чужому лихові не смійся".

♦ Чи актуальні ці слова в наш час?

♦ У чому їх актуальність?

3. Слово вчителя.

Отже, що таке байка? За обсягом - це невеликий літературний твір, прозовий чи віршований, у центрі якого завжди одна подія. Розповідь про цю подію - перша частина байки (оповідь), друга частина містить повчання, що його можна винести з розповіді. Другу частину можна назвати повчальною або мораллю. Вона, як правило, коротша за першу, Але саме задля неї пишуть першу частину. Мораль, що є своєрідним висновком, завершує байку або, рідше, починає її. Найчастіше вона влучна і подібна до прислів'я. (Слайд №5)

Давайте спробуємо зобразити схематично, з яких двох частин складається байка.(Робота біля дошки)

БАЙКА

ОПОВІДЬ МОРАЛЬ

Дійовими особами повчальної частини майже завжди виступають звірі, птахи, рослини (дуже рідко - люди). Вони розмовляють, сміються, дошкуляють одне одному, гніваються, тобто поводяться, як люди. Вони мають певні людські риси, бажання і діють, як люди, отже, це є прийом персоніфікації.

4. Робота в парах. (Учні отримують завдання на картках)

Зараз ми з вами попрацюємо в парах. Вашим завданням буде: за допомогою стрілочок поєднати риси характеру героїв-звірів, які досить часто є головними героями байок.

Лисиця Хижацтво

Козел Жорстокість

Заєць Дурість

Осел Боягузтво

Ягня Зухвалість

Лев Тупість

Вовк Влада

Ворона Лукавство

Вівця Безпорадність

Учитель. Байці властива алегорія. Зверніться до своїх словничків і зачитайте визначення нового для вас літературного терміну.

6. Продовження розповіді вчителя.

Отож, народження байки сягає глибини тисячоліть. Витоки її ми знаходимо в античному світі, біля джерел людської цивілізації. Байка дає людині відповіді на численні запитання: як достойно жити, як дружити, любити, працювати, чого навчатися. Тобто, у байці відображено закони людського життя, народну мудрість, основи моралі. Шлях розвитку цього жанру довгий і своєрідний, започаткований в усній народній творчості. Ми знаходимо елементи байки в казках про тварин, у прислів'ях, пізніше вона стає самостійним літературним жанром.

До вашої уваги "гронування" з нашої теми. Розгляньте. Можливо, ви з чимось не погоджуєтесь. Чи можна наше "гроно" чимось доповнити? (Слайд №7)

7. Продовження розповіді вчителя.

Достовірних відомостей про першого байкаря ми не знаємо. Легенда розповідає, що першим байкарем був Езоп, який жив у Давній Греції дві з половиною тисячі років тому (у VІ ст. до н.е.). Якою ж мудрою і цікавою мала бути людина, яка започаткувала такі важливі теми в байкарському літературному жанрі, творчість якого є джерелом натхнення не тільки для байкарів, а й для кожної освіченої людини! Саме Езопа вважають родоначальником байки. Хто ж такий Езоп?

8. Прийом "Голос літературного героя".

Давайте послухаємо самого Езопа. (Слайд №8)

А тепер розгляньте репродукцію картини іспанського живописця Веласкеса (1599-1660). Велично мудрий, неповороткий байкар, обтяжений великою книгою, що тримає в правиці, трохи відхилився назад і заклав ліву руку за пазуху. Цікаво, що книгу він тримає лише одним пальцем правої руки, очевидно середнім, решта - відсутні. Це важлива деталь, яку вносить Веласкес у трактування образу Езопа. Може, його за наказом рабовласника навмисно зробили калікою, щоб він не писав своїх байок. Можливо, що саме тоді й почали побутувати байки як усний, а не писемно-літературний жанр.

Дуже виразне обличчя Езопа: набрякло-поблякле від життєвих незгод, невипадкових ночівель десь просто неба або на холодній підлозі. Воно має свій чіткий вираз: широкі вилиці, нерозчесане волосся, зморшки біля губ, що виказують самолюбивий характер. Очі Езопа примружені чи то від втоми через важке життя, чи то від звички приховувати свої справжні думки за вигаданими, але життєво-правдивими байками.

У спокійному втомленому обличчі відчувається прихована сила переживань, багате внутрішнє життя . Застигла поза Езопа, з непорушним обличчям і задумливими примруженими очима, свідчить про те, що саме цієї миті він про щось розмірковує, а, можливо, створює нову байку. За втомою і задумливістю мудрого байкаря прихована не зверхність над людьми, а гідність Людини, яка пізнала немилосердність життя.

Про його мудрість складали легенди, які свідчать про те, що він був розумніший від своїх сучасників і повчав їх своїми байками.

Послухайте одну з них.

"Езоп служив у Ксанфа, який вважав себе філософом., Але насправді поступався силою розуму своєму рабу. Одного разу Ксанф наказав Езопові купити на базарі найдорожчу річ. Мудрець приніс йому свинячі язики. На запитання господаря він відповів: "Язик - могутня зброя, завдяки йому можна проповідувати любов, справедливість, творити добро, дарувати надію, цінувати й поважати людей, тому язик є найдорожчою річчю". За деякий час Ксанф звелів Езопові принести з базару найдешевшу річ. Езоп виконав доручення й повернувся знову з язиками. Цього разу він зауважив: "Язик може чинити зло, вбивати людей, завдавати болю, призводити до розчарування. Отож він і є найдешевшою річчю".

9. ПРИЙОМ "Дивуй".

Легендами про Езопа нас здивують і ваші однокласники.

(Учні читають легенди про Езопа)

- Діти, чи часто в вашому житті вас повчали, читали нотації?

- Хто і в якій формі читав мораль?

(Відповіді учнів)

Вчитель. Вважають, що Езоп створив близько 400 - 650 байок. Сьогодні ми познайомимось лише з одною - "Хліборобові діти".

11. Осмислення прочитаного. Прийом "Запитання - відповідь"

А тепер давайте спробуємо створити міні-проект за прочитаною байкою.

(Учні створюють міні-проекти)

М І Н І -П Р О Е К Т

12. Робота зі схемою. Поступово байка поширилася в інших країнах. Зверніть увагу на запропоновану схему. Як ви можете її пояснити?

В Україні байка також відома вже з ХІІІ ст. Ці твори писали Г.Сковорода, П. Гулак-Артемовський, Л.Боровиковський, Є.Гребінка, Л.Глібов, Б.Грінченко, П.Глазовий.

13.Закріплення вивченого. ( 3 хв.)

1.Спробуйте вивести формулу байки А, якщо В= коротке оповідання, С= алегоричний зміст, Д=мораль.

2. За допомогою зірочок давайте спробуємо розділити, що байка засуджує, а що прославляє?( Учні отримують зірочки і розділяють їх відповідно до запропонованого запитання)

14. Презентація книжкової виставки. ( 3 хв.)

15. Рефлексія.

16. Домашнє завдання. ( 2 хв.)

Намалювати ілюстрації до байки Езопа, яка вам найбільше сподобалася.

використаної літератури:

1. Ковбасенко Ю. І., Ковбасенко Л. В . Зарубіжна література: Підруч. для 6-го кл. загальноосвіт. навч. закладах / Ю.І. Ковбасенко, Л.В. Ковбасенко // - К.: Грамота, 2006. - 296 с.: іл. Рекомендовано Міністерством освіти і науки України (лист МОН України № 6/2 від 22.05.2006 р.)

2. Головка Л. М. Світова байка на українській землі : [урок вивч. байок Езопа, Федра, Барбія, Л. да Вінчі, Ж. де Лафонтена, І. Красицького в песпівах укр. перекладача М. Годованця] / Л. М. Головка // Всесвіт. л-ра та культура в навч. закл. України. - 2008. - N 3. - С. 21-27

3. Іванова Ольга. Джерела мудрості : урок-узагальнення за темою "Байка в зарубіжній літературі" / О. Іванова // Зарубіж. л-ра. - 2008. - N Жовт. (Чис. 38/39). - С. 44-45.

4. Масол Л. Езопова мова : Федр як один із найяскравіших представників античної байки : 6 кл. : [розробка інтегр. уроку із зарубіж. л-ри та латин. мови ] / Л. Масол // Зарубіж. л-ра. - 2008. - N Жовт. (Чис. 38/39). - С. 37-39.

5. Яценко Л. О. Сміючись, говорити правду : урок з вивч. байок Езопа / Л. О. Яценко // Всесвіт. л-ра та культура в навч. закл. України. - 2008. - N 3. - С. 16-18

6. Лисиця В. О. Уроки за темою "Байка у світовій літературі" / В. О. Лисиця // Зарубіжна література в школі : науково-методичний журнал. - 2011. - N 17. - С. 22-31

7. Борщ Н. Г. Цикл уроків із теми "Байка у світовій літературі". 6-й клас / Н. Г. Борщ // Зарубіжна література в школі : наук.-метод. журн. - 2013. - N 11/12. - С. 6-16

Тема уроку. Вирішення проблеми батьків і дітей в оповіданні Дж. Олдріджа "Останній дюйм". Сенс назви та проблематика оповідання

Мета: вчити учнів переказувати ключові епізоди оповідання; розвивати вміння аналізувати текст, розмірковувати про своєрідність вирішення проблеми стосунків батьків та дітей; розмірковувати над сенсом назви й своєрідність вирішення різноманітних проблем; продовжити роботу в парах; виховувати толерантне ставлення до оточуючих.

Тип уроку: інтегрований.

Обладнання: портрет письменника, підручники, роздатковий матеріал; паперові літачки, тлумачний словничок, таблиця "Стосунки Бена й Деві, відображені в різних епізодах оповідання".

Хто не зустрічав у житті труднощів, той ніколи не стане справжньою людиною.

Африканське прислів'я

Основний зміст роботи

І. Оголошення теми, мети уроку.

ІІ. Мотивація навчальної діяльності. (Що очікуємо?)

ІІІ. Актуалізація опорних знань.

Перевірка домашнього завдання і змісту оповідання за допомогою прийому "Лови помилку".

Оповідання називається "Останній кілометр ".

Бен - так звали хлопчика з оповідання.

Маленький боулінг нещадно кидало в розпеченому повітрі.

Бен дедалі більше жалкував, що взяв сина з собою і сумовито поглядав на мертву пустелю Балтійського моря.

Двоє льотчиків, які відкрили цю бухту, назвали її Дельфінячою.

"Тобі бідоласі доведеться все робити з рятівниками - так сталося".

Тепер треба поставити драбину біля дверцят літака.

Здавалося, все було гаразд, але проте Бен таки втратив ліву ногу.

Та й це було б нічого, коли б услід за рукою не полетів в піч, де спалюють сміття і його диплом пілота.

Щоб зрозуміти тему уроку, нам потрібно наблизити себе до тієї ситуації, що сталася з героями твору. Сьогодні ми будемо працювати в парах.

Словникова робота

Труднощі - тяжке, важке, скрутне становище, те, що не є постійним, іноді - екстремальна ситуація.

Робота за планом, який допоможе розглянути проблему батьків і дітей в оповіданні.

План

Висновок:

Мати Деві - холодна, черства, егоїстична жінка, її вибір - дорога в нікуди.

- У який момент життя ми зустрічаєм Бена?

Як склалися стосунки Бена й Деві?

Чому батько й син не відчували себе єдиною родиною, близькими людьми, та й взагалі батьком і сином?

Хто в цьому винен?

Яким був Бен до нещастя?

Прокоментуйте опис "величезної, мертвої" пустелі узбережжя Червоного моря, чи випадковим є саме такий опис пейзажу? (с. 214).

Висновок: Бена зображено в кризовий період, коли він втратив роботу. Стосунки з сином не склалися. Але намагається аналізувати стосунки з сином, бачить свої недоліки.

- Чи співчуваєте ви дитині?

Висновок: Деві - добра й хороша дитина, самостійна й допитлива, але дуже самотня.

6.Анкетування з психологом.

Рефлексія

Заплющивши очі, поринемо у світ фантазії. Ви на старті злітної смуги, відчуваєте міць крил і гул мотору. Ви легенько починаєте рухатись вперед, плавно набираєте швидкість Сантиметр за сантиметром ви піднімаєтесь вгору і відчуваєте, як вітер підхоплює вас і несе вперед. Ви стрімко набираєте швидкість і залишаєте землю і все, що з нею пов'язане.

Раптом перед вами виростає величезна сіра хмара. Вона заступає весь горизонт. Поряд із нею ви відчуваєте себе малюком, загубленим у просторі. Але повороту назад немає, і ви вриваєтеся в середину хмари. Тривога минула. Ви попали в оточення сірувато-білого туману, що огортає вас. Ви прямуєте до сонця, до його ласкавих променів, що підбадьорюють вас і додають радості. Вам стає тепло і хороше, всі ваші турботи забуваються, тривоги зникають. Залишається тільки свобода і простір.

Ви вириваєтеся з обіймів хмари і починаєте знижуватися. Перед вами розлягається затишна бухта. Золотий пісок вабить до себе. Ви плавно опускаєтеся на землю і повертаєтеся у реальність. Вітаємо вас в Акулячій бухті.

7. Обговорення частини "Політ в Акулячу бухту".

- Чи безпечно було в Акулячій бухті?

- Чи змінюються стосунки батька та сина в перші години перебування на острові? (Ні)

- Що вплинуло на зміну стосунків батька й сина?

- Чому саме поранення, а не перебування на острові?

- Чи була ця трагедія передбачуваною? (Так. Необережність Бена).

8. Сходинки "Шлях до серця сина".

Страх, що хлопець залишиться сам.

Необхідно знайти шлях до свідомості сина.

Обдумувати кожне слово, щоб син не перелякався.

Головне вижити і показати, як посадити літак.

"Він впорається!"

Психолог (Психологічний портрет Бена).

9. Робота з таблицею "Стосунки Бена й Деві, відображені в різних епізодах оповідання".

10. Робота в парах. Розгляд запропонованих ситуацій.

11. Вчитель про назву твору.

Словосполучення "останній дюйм" розпочинає твір і закінчує його, що підкреслює, разом з назвою, ідейне навантаження висловлювання. Вираз має пряме і переносне значення:

суто пілотний термін, сенс якого пояснює Бен сину.

Переносне значення, яке підказує автор: останній - вирішальний, головний, значущий. Дюйм - зовсім невеличка відстань, але іноді вона перетворюється на прірву, яку і впродовж усього життя люди не можуть здолати, бо їм заважає байдужість, слабкість, нерішучість, страх бути осміяним. Але справжня людина має бути сильною, має усвідомлювати важливість вибору й першою зробити крок назустріч для того, щоб урятувати світ - світ родинного тепла або світ людських взаємин.

- Сформулюйте коло проблем, які піднімає автор у творі?

Психолог. Рекомендації батькам. (Додаток 2)

Продовжіть речення: "Оповідання "Останній дюйм" допомогло мені зрозуміти....".

V ІІ. Домашнє завдання. Підібрати матеріал до твору "Краса чистих людських взаємин".Дати письмову відповідь на запитання: "Конфлікт між батьками та дітьми - це закон життя чи вигадана проблема?"

Додаток до уроку №1

Рефлексія

Заплющивши очі, поринемо у світ фантазії. Ви на старті злітної смуги, відчуваєте міць крил і гул мотору. Ви легенько починаєте рухатись вперед, плавно набираєте швидкість Сантиметр за сантиметром ви піднімаєтеся вгору і відчуваєте, як вітер підхоплює вас і несе вперед. Ви стрімко набираєте швидкість і залишаєте землю і все, що з нею пов'язане.

Раптом перед вами виростає величезна сіра хмара. Вона заступає весь горизонт. Поряд із нею ви відчуваєте себе малюком, загубленим у просторі. Але повороту назад немає, і ви вриваєтеся в середину хмари. Тривога минула. Ви попали в оточення сірувато-білого туману, що огортає вас. Ви прямуєте до сонця, до його ласкавих променів, що підбадьорюють вас і додають радості. Вам стає тепло і хороше, всі ваші турботи забуваються, тривоги зникають. Залишається тільки свобода і простір.

Ви вириваєтесь з обіймів хмари і починаєте знижуватись. Перед вами розлягається затишна бухта. Золотий пісок вабить до себе. Ви плавно опускаєтеся на землю і повертаєтеся у реальність. Вітаємо вас в Акулячій бухті.

Додаток до уроку №2

Поради батькам

Чого найбільше потребує дитина?

Ніжності, любові, тепла, підтримки, розуміння, схвалення, турботи, похвали, усмішки.

Вчинки дітей залежать від умов, які їм створили

Якщо діти живуть із критикою, вони вчаться засуджувати.

Якщо діти живуть зі страхом, вони вчаться боятися.

Якщо діти живуть у жалості, вони вчаться жаліти себе.

Якщо діти живуть із глузуванням, вони вчаться бути боязкими.

Якщо діти живуть із заздрістю, вони вчаться розчаровуватися.

Якщо діти живуть із соромом, вони вчаться почуватися винними.

Якщо діти живуть із заохоченням, вони вчаться бути довірливими.

Якщо діти живуть у терпимості, вони вчаться бути терпимими.

Якщо діти живуть із похвалою, вони вчаться бути вдячними.

Якщо діти живуть із визнанням, вони вчаться любити.

Якщо діти живуть зі схваленням, вони вчаться любити себе.

Якщо діти живуть із розумінням, вони вчаться бути цілеспрямованими.

Якщо дітей вчать ділитися, вони вчаться бути щедрими.

Якщо діти живуть у чесності, вони вчаться бути справедливими.

Якщо діти живуть у доброті і ввічливості, вони вчаться поважати.

Якщо діти живуть у безпеці, вони вчаться вірити в себе і довіряти тим, хто поруч із ними.

Якщо діти живуть у товариськості, вони вчаться розуміти, що світ прекрасний.

Дороті Лоу Нотл

Покарання не повинно шкодити здоров'ю дитини, ані фізичному, ані психічному.

Без приниження. Якою б не була провина, покарання не повинно сприйматися дитиною як Ваша перемога над її слабкістю, як приниження. Якщо дитина вважає, що ви несправедливі, дія покарання буде зворотна.

Не можна карати за підозрою - необхідно бути впевненим у доцільності покарання.

Якшо є сумніви, краще не карати - необхідно бути впевненим у доцільності покарання.

Одне покарання за кілька провин - якщо кілька поганих учинків скоєно одночасно, покарання має бути суворим, але тільки одне за всі вчинки одразу.

Строк давності. Краще не карати, ніж карати із запізненням - не потрібно розділяти в часі провину і покарання.

Дитина не повинна боятися покарання: вона має боятися не вашого гніву, а гіркої втрати вашої довіри.

Слід завжди пам'ятати, що сім'я - це те первинне середовище, де дитина вчиться любити, поважати, вчиться робити добро, вчиться жити. І тільки від вас, батьків, залежить з чим ваші діти підуть у світ і як влаштують своє життя.

Список

використаної літератури

1. Журавльова М. Де є спільна справа, там нема проблеми батьків і дітей / М. Журавльова // Всесвітня література в середніх навчальних закладах України. - 1999. - № 3. - С.20-22.

2. Султанов І. Джеймс Олдрідж "Останній дюйм"/ І. Султанов // Всесвітня література в середніх навчальних закладах України. - 2000. - №3. - С.32-35.

3. Братко В. Сильні людські характери в новелі Дж.Олдріджа "Останній дюйм". / В.Братко //Відкритий урок. Література.- Вип. 7-8. - К.: "Плеяди", 2003.- С.44-46.

4. Клименко Ж. "Їм обом потрібен час"/ Ж.Клименко, О.Ісаєва // Позакласний час. 2004- №5. - С. 10-13.

5. Ковбасенко Ю.І. Зарубіжна література: підруч. Для 7 класу/ Ю.І.Ковбасенко, Л.В. Ковбасенко // - К: Грамота, 2007. - 295 с.

6. Гузь О. Своєрідність вирішення проблеми батьків і дітей: урок за оповіданням Джеймса Олдріджа "Останній дюйм"/ О.Гузь // Зарубіжна література в школах України.- 2008 - №3.- С.36-38.

7. Кіяшко Н. Два уроки за оповіданням Джеймса Олдріджа "Останній дюйм" / Н.Кіяшко // Зарубіжна література в школах України. - 2008. - № 4. - С.28-29.

Тема уроку. Розвінчання теорії сильної особистості, "надлюдини" в романі Ф.Достоєвського "Злочин і кара"

Мета: простежити розвиток образу Раскольнікова, визначити авторське та особисте ставлення до персонажа та його ідей; розвивати навички роботи з текстом, характеристики образів у їх динаміці, уміння висловлювати свої думки; виховувати гуманізм, кращі моральні якості.

Тип уроку: формування вмінь та навичок (урок-дослідження).

Обладнання: підручник зі світової літератури для 11 класу (автор Ковбасенко Ю.І.), портрети Ф.Достоєвського, Р.Раскольнікова, текст роману, ілюстративний матеріал, мультимедійна презентація, відеоролик "Петербург".

"Найкращими намірами вимощено шлях до пекла".

С. Джонсон

"Є один закон - закон моральний".

Ф. Достоєвський

Хід уроку

І. Організаційний момент.

ІІ. Мотивація навчальної діяльності.

Учитель. "Достоєвський довіряв уважному і вдумливому читачеві і тому багато не договорював, розраховуючи на духовне прилучення читача до свого світу",- писав академік Д.Ліхачов.

Читацька думка, читацька оцінка стають необхідною умовою розуміння теорії Раскольнікова та його самого, інших героїв, душі яких сповнені протиріч, страшних, надлюдських, але досить переконливих аргументів. Сьогодні на уроці ми спробуємо дістатися до глибинної суті протиріч, які роз'ятрюють душі героїв, змушують їх до тих чи інших дій і вчинків.

ІІІ. Оголошення теми, мети, завдань уроку.

ІV. Актуалізація знань.

1.Випереджувальне завдання. (Підготовлений учень знайомить з ланцюжком еволюції образу Раскольнікова).Добра, розумна людина → теорія "сильної особистості" → задум злочину → здійснення подвійного вбивства → докори сумління → рішення під впливом Соні зізнатися → каторга → роздуми та каяття → прихід до Бога.

2. Бесіда за змістом роману.

Учитель. Коли ми вперше знайомимося з Р.Раскольніковим, зразу ж потрапляємо в атмосферу духовної напруги, яка охоплює героя, й прагнемо з'ясувати її причини.

- Що можна сказати про героя на основі першого знайомства?

1. Робота з портретом Р.Раскольнікова. (Учні висловлюють свої думки, зачитують цитати з тексту роману). (Слайд №1)

2. Евристична бесіда за запропонованим фото.

▪ Які асоціації виникають у вас при перегляді сюжетного фото?

▪ Як ви думаєте, що молоді люди тримають у себе за спинами? (Слайд №3)

▪ Який висновок можемо зробити?

Учитель. Як ви думаєте, пишучи свій роман про долю молодого студента, твір народжувався стрімко, чи перероблявся, доповнювався?

Існує декілька редакцій твору. І лише чорнові записи до роману "Злочин і кара" дадуть нам можливість прослідкувати, як довго письменник шукав відповіді на головне запитання роману: чому убив Раскольников? Відповідь й для самого автора була далеко не однозначною. Саме тому у нас працювала група дослідників. Давайте послухаємо їхні дослідження.

Перший дослідник. У першій редакції задуманного (повісті-сповіді) це "проста арифметика": вбити одну нікчемну, вреднючу і багату особу, щоб ощасливити на її гроші багато прекрасних, але бідних людей. Саме тому народилися такі рядки: "Бідна мати, бідна сестра. Я хотів для вас. Якщо тут є гріх, я вирішив прийняти його на себе, але для того, щоб ви були щасливі".

Другий дослідник. У другій редакції Раскольников все ще зображений гуманістом, який прагне заступитися за "принижених і зневажених". Але парадоксальна ідея вбивства заради любові до інших поступово "обростає" прагненням Раскольникова до влади. Влада ж йому потрібна, "щоб присвятити себе служінню людям. "Я владу беру, я силу здобуваю - гроші, багатство - не для бідного". "Я щастя несу".

Третій дослідник. У третій редакції Ф.Достоєвський відкриває найстрашнішу для Раскольникова ідею - "ідею Наполеона", ідею влади, ідею, яка розділяє людство на дві нерівних частини: більшість - "тварь дрожащая" і меншість - незвичайні люди, які від народження управляють цією більшістю. "Чи можна їх любити? Чи можна за них страждати? Ненависть до людства". "Він хоче влади і не знає ніяких засобів. Ідея вбивства прийшла до нього готова". "Я знаю, що я хочу влади - і досить!"

Учитель. Отож, ми маємо дослідити :

І. Причини виникнення теорії.

Учитель. Чому виникла теорія "надлюдини" і коли? Ви отримали випереджувальне завдання.

Відповідь учня. Наприкінці XIX - у першій чверті XX ст. в Європі набула популярності "філософія життя", найпомітнішими представниками якої були Ф. Ніцше, 3. Фройд, А. Бергсон. Їх мало цікавив об'єктивний світ і наукова істина, а більше хвилювали людина, світ людського життя. А сама людина розглядалася ними насамперед як земна біологічна істота - з волею, інстинктами, підсвідомим. (Слайд №5)

Людину Ніцше розглядає як біологічну, недовершену, хвору істоту, оскільки в ній тваринні інстинкти значною мірою підмінені розумом. Тіло людини, на його думку, є значно більшим розумом, ніж сам розум. Життя і воля, яка складає його основу, є вищими цінностями, а все інше - лише засоби, підпорядковані цінності.

Ніцше піддав різкій критиці всю попередню філософію. Він вважав своєю заслугою те, що першим порушив питання про цінність істини - центрального поняття ("ідола") філософії.

Взагалі, Надлюдина - концепція, сформульована в творчості німецького філософа Фрідріха Ніцше, як мета, до якої повинна прагнути людина в своєму розвитку. Єдиного розуміння і точного значення терміну не існує. Ніцше говорить про надлюдину вперше у "Веселій науці", тема надлюдини є однією з центральних у філософській повісті "Так казав Заратустра". Провісником Надлюдини у творчості Ніцше виступає Заратустра.

Переоцінюючи традиційні цінності, намагаючись вибудувати свою систему цінностей, Ніцше заявив: "Бог - помер", тобто цінності, які сповідувала християнська Європа (цінності істини, добра, упорядкованого розумного світу), втратили силу. Існуючу європейську культуру він характеризує як культуру занепаду, декадансу (криза мистецтва і культури ), оскільки вона спрямована проти цінностей життя. Відродження Європи пов'язує з формуванням надлюдини, прообразом якого є іранський релігійний реформатор VII-VI ст. до н. е., засновник зороастризму Заратустра. На його думку, коли Бог помер, то людині нічого не залишилося, як звалити на себе тягар, який вона раніше перекладала на нього, тобто взяти на себе відповідальність за власне життя. Але такою, на думку Ніцше, є не сучасна людина, а надлюдина майбутнього. Вона повинна утвердити нові цінності - земні, здорові, мужні. Надлюдина - не раб загальноприйнятих думок і цінностей. Це людина сильної волі, яка сама задає собі моральні цінності, сама вирішує, що є добро і зло. Ніцше майбутнє Європи пов'язував не із вільною особою в громадянському суспільстві, а з міфічною надлюдиною.

Відомо, що концепцію "надлюдини", з її антисемітськими та антихристиянськими ідеями використали ідеологи фашизму. Але Ніцше був категоричним противником будь-яких форм панування масової свідомості, яка найвищою мірою проявилась у фашистській Німеччині. Його "надлюдина" - це гармонійна людина, в якій органічно поєднуються фізична досконалість, високі моральні та інтелектуальні якості. "Надлюдина" - це "нова людина", "для якої немає авторитетів, Бога, це "людина майбутнього". Пошуки релігії та Бога є характерними для "посередньої" людини, якій потрібен абсолют для того, щоб йому підкоритися. Усе це не властиве "надлюдині". Тому Ніцше побоювався демократії, оскільки вона передбачає мораль рівності, що, на його думку, підтримує "маленьких людей", тих, яких "занадто багато".

Учитель. А як виникла теорія Раскольнікова.

Відповідь учня. Раскольников поділяє усіх людей на два типи: на "матеріал" і на "незвичайних" людей, які здатні сказати нове слово в історії. Він зазначає, що "незвичайних" людей дуже мало, і що вони мають право влади над іншими. Незвичайні люди, на думку Родіона, можуть навіть переступити закон, як, наприклад, Наполеон, Магомет,Лікург. Такі люди не зупиняться ані перед маленьким злочином, ані перед пролиттям крові задля втілення своїх намірів. Герой переконаний, що "надлюди" мають право на злочин, на заперечення будь-яких законів. (Слайд №6)

Теорію Раскольникова про "вищих" та "нижчих" породжують соціальна несправедливість, безвихідність, духовні поневіряння. Страждання його рідних, бідність, тяжке становище сестри та матері штовхають героя на злочин. Але він не вважає себе злочинцем. Родіон почув розмову, в якій висловлювались схожі думки, отже, їх можна сміливо втілювати у життя.

Герой Достоєвського настільки впевнений у справедливості своєї теорії, що зважується перевірити, до якого типу людей належить сам. Для цього він вирішує вбити стару лихварку, від якої, на його думку, люди бачать лише зло. А її гроші зможуть допомогти його сім'ї. Здається, Родіон Раскольников керується благородними мотивами, але слідчий Порфирій Петрович, який веде справу Родіона у суді, одразу зазначає: "...небезпечний цей подавлений, гордий ентузіазм у молоді!".

Чим же небезпечна теорія Раскольникова? Родіон - добра, чесна, чутлива натура, здатна сприймати чужий біль і готова прийти на допомогу. Але згубна теорія зближує його з такими злодіями, як Лужин та Свидригайлов, у серці яких немає ані краплини людяності. Звісно, близькі вони не характерами, не способом життя, а думками, теоріями, ідеями.

Лужин - підприємець середньої руки, раптово збагатіла "маленька людина", якій дуже хочеться стати "великою" людиною, перетворитися з раба на хазяїна життя. Його теорії виправдовують експлуатацію людей задля власної вигоди.
Свидригайлов позбавлений совісті та честі, у ньому розкриваються глибини морального падіння, він став на шлях злочину через душевну спустошеність. Найжахливішим є те, що Свидригайлов - яскраве втілення того, що чекає на самого Родіона Раскольникова після скоєння злочину.

Міркування Лужина та його засоби досягнення мети - свідчення його ницості. А Свидригайлов відлякує Родіона тим, що не має ніяких заборон. Так само, як і Лужин, герой Достоєвського вважає себе "надлюдиною"; так само, як і Свидригайлов, готовий піти на злочин.

Достоєвський показує, що будь-який злочин веде до наступного злочину. Так сталося із Родіоном Раскольниковим: він був змушений вбити Лизавету, випадкового свідка першого злочину. Це випадкове вбивство лише підкреслює сутність скоєного.

Трагічний експеримент героя призвів не до тих наслідків, яких він очікував. Родіон відчуває, що сам ніби ножицями відрізав себе від інших людей, від своїх близьких. Згідно його теорії, і Соня, і його мати, і Дуня, і Катерина Іванівна належать до розряду "звичайних" людей. Отже, може знайтись такий самий Раскольников, рука якого підніметься на них.
Зображуючи зіткнення одержимого вкрай злочинною теорією героя з реальним життям, автор спростовує цю теорію. Адже хто зможе заступитися за беззахисних людей, хто зможе допомогти їм? Теорія, спрямована проти справжніх потреб людей, позбавлена високої гуманності, не здатна вирішити ці питання, впевнений Достоєвський. Усе своє життя письменник намагався шукати шляхи до "широкого" та вільного існування людей.
Роман "Злочин і кара" застерігає світ від повторення помилок героя. Письменник упевнений, що лише моральне відродження людства може зробити абсурдними злочинні теорії, допоможе знайти вихід із життєвих проблем.

ІІ. Суть самої теорії.

Учитель. Раскольникова, який жив у 60-ті роки ХІХ ст., хвилювали сильні особистості: Наполеон, Магомет. Тому не дивно, що юнака захопила теорія "надлюдини", якій нібито дозволено не тільки вершити долі людей, а й "кров по совісті". Саме таким "Наполеоном", котрий прагне змінити світопорядок будь-якими засобами, перевірити здатність переступити закони моралі в ім'я майбутньої суспільної гармонії, й намагається стати Р.Раскольников. Отож, потрібно бути сильним?

Як ви розумієте поняття "сильна особистість". Чи є такі серед нас?

Відповідь учня Відмітна риса сильної людини - непохитна впевненість у собі, своїх діях і вчинках. Все, що він робить, виконується з позиції єдино вірного рішення в даній ситуації. При цьому людина усвідомлює свої реальні можливості і намагається їх розширювати, ставлячи цілі і йдучи до них, незважаючи ні на що. Сильна людина прагне до тих вершин, які до нього ще ніхто не підкорював - він повинен і здатний довести собі і оточуючим свої можливості. Сильною називають особистість, яка ставить себе понад усе - грошей, достатку, родини, рідних і т.д.

Такі люди абсолютно по-іншому сприймають труднощі і сумніви - все, що викликає страх і невпевненість в інших людей, їх притягує. Вони йдуть саме туди, ламаючи стереотипи і порушуючи всі правила. Хороша сторона сильної особистості - комунікабельність. Така людина не буде намагатися когось змінити, нав'язати свою думку, переконати - він просто сприймає інших людей такими, якими вони є. Він починає змінювати себе, домагаючись потрібної мети. Сильна особистість повністю приймає відповідальність за своє життя - вона усвідомлює те, що ніхто не вільний розпоряджатися чужою долею. Навіть працюючи, сильна людина стимулює себе не величиною зарплати, а інтересом - потрібно з'ясувати, що вийде, якщо зробити так і так. Людям буває важко зізнатися в тому, які реальні почуття вони відчувають в конкретний момент - слабкі люди починають приховувати їх, прикриваючись жалістю, якимись особистими мотивами. Сильна людина завжди ясно висловлює свої емоції - якщо йому нудно, то він прямо про це говорить. При цьому він рідко соромиться своїх проявів і майже ніколи не відчуває почуття провини. Сильна людина не визнає авторитетів - він вірний лише собі. Він все робить по-особливому, проявляючи свою індивідуальність - творчі люди майже завжди є сильними особистостями. Їх часто відвідують божевільні і геніальні ідеї, які вони тут же втілюють в життя. Спілкуватися з такими людьми завжди легко - під них не треба пристосовуватися, вони відкриті і щирі, мають здорове почуття гумору і дуже люблять життя. Вони можуть посміятися над собою, а це показник психічної рівноваги і стабільності.

(Презентація учня портретів Наполеона, Магомета, Ю.Цезаря)

ІІІ. Засоби реалізації.

Евристична бесіда.

♦ Що замислив герой?

♦ Як ви вважаєте, це було спонтанне чи свідоме рішення?

♦ У чому полягала незвичність злочину Раскольникова?

♦ Подумайте, чи мотивом убивства була дише бідність Раскольникова?

Учитель. Раскольников не відступає від думки про злочин. Як він ішов до цього?

Робота з таблицею "Злочин. Кара"

Висновок. Зверніть увагу на таблицю: "Злочин - Кара" - заповнено лише 2 колонки. Кари ж дуже багато. Теорія мала тяжкі наслідки для героя. Страшна ідея привела Раскольникова до розколу з людьми і з самим собою.

Учитель. Герой іде на вбивство з сокирою. Чому не з ножем чи іншою зброєю?

Сокира - це знаряддя простої людини, але разом з тим, це і єдина зброя, якою вона може оборонятися від кривдників. Наприклад, у поезіях Т.Г.Шевченка і М.Некрасова сокира виступає символом народного невдоволення, що призводить до повстань, народного бунту. Давайте прослухаємо уривки із поезій.

Хиренну волю, треба миром,

Громадою обух спалить;

Та й добре вигострить сокиру -

Та й заходиться вже будить.

Т.Г.Шевченко

Учень.

Надрывается сердце от муки,

Плохо верится в силу добра,

Слыша в мире царящие звуки

Барабанов, цепей, топора.

М.Некрасов

Учитель. То ж чи є сокира Раскольникова відлунням тієї народної сокири, як бунту знедолених? (Так, адже він прагне допомогти знедоленим маленьким людям і виступає проти лихварки). І якби усе закінчилося лише цим убивством, у Достоєвського не вистачило б аргументів на доказ своєї концепції. Але ось на місці злочину знаходиться пересічна людина, та, щастя для якої так прагне Раскольников. І раптом він убиває її. Уже не "ідейно", а брутально, як справжній злочинець.

Евристична бесіда.

Учитель. Отже, в романі Ф.Достоєвського "Злочин і кара" символ сокири набуває дещо додаткового змісту. Це символ морального самознищення.

У мене в руках і сокира, і Євангеліє. Ці дві речі Раскольников брав у руки. Чого він ніколи вже не візьме?

ІV. Вихід.

Робота з текстом. Бесіда за запитаннями.

Проблемна ситуація.

- Як ви вважаєте, чи можна сформулювати загальну думку всіх міркувань Раскольникова? (Так. Вона полягає в тому, що будь-яке насильство над людьми є порушенням норм моралі. Але вони породжуються об'єктивними законами життя. Герой доходить таких висновків, проаналізувавши всю історію людства).

Виконання завдання пошуково-дослідницького характеру.

Учитель. Проаналізуйте схему шляхів розвитку Раскольникова, еволюції його образу. (Слайд №7)

Робота з епіграфом.

Учитель. Давайте звернемося до епіграфів уроку.

Асоціативна вправа "Коло думок".

Учитель. Перегляньте відеоролик "Петербург". Підберіть фарби до образів Раскольникова, Соні. Поясніть свій вибір.

Інтерактивна дискусія. Дати відповідь на запитання:

- Чи можна виправдати вбивство?

Список

використаної літератури

1. Ковбасенко Ю.І. Світова література: підручн. для 11 кл. загально освіт. навч. закл. (академічний рівень, профільний рівень). / Ю.І.Ковбасенко.- К.: Грамота, 2011. - 336 с. : іл..

2. Пулинець М.А. Через страждання до радості:( за романом Ф.М.Достоєвського "Злочин і кара") / М.А.Пулинець // Зарубіжна література в школі. - 2010. - №1. - С. 18 - 21. - ("Пропоную так...").

3. Сердюк Олена. "Чи твар я тремтяча, чи право маю?": образ Раскольнікова, його теорія: суть та суперечливість, 10кл. / Олена Сердюк, Лариса Якушева // Зарубіжна література. - 2006. - №37. - С. 15. - (Пазли сучасного уроку).

4. Ткачук Е.І. Урок за романом Ф.Достоєвського "Злочин і кара" / Е.І.Ткачук // Зарубіжна література в школі. - 2009. - №13 - 14. - С.26 - 28. -

( "Пропоную так...").

5. Шуренок Т. Проблема пошуків духовних орієнтирів та морального вибору в романі Ф.Достоєвського "Злочин і кара" /Тетяна Шуренок // Зарубіжна література. - 2004. - №39. - С. 20 - 21 (Відкритий урок).

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
використання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивних

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
традиційного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
вдосконалення

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
використання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання традиційних та інтерактивних технологій на уроках зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
У даній роботі автор з'ясовує загальну суть традиційного і інтерактивного навчання; розкриває шляхи вдосконалення сучасного уроку зарубіжної літератури; розглядає структуру і методику традиційного і інтерактивного навчання; ділиться досвідом проведення уроків з використання традиційних і інтерактивних технологій навчання. Методичні рекомендації можуть бути використані учителями при підготовці та проведенні уроків зарубіжної літератури.

# data[].attributes.headline
Стаття " Сучасний урок в умовах реформування освітнього процесу" . Проектування моделі компетентного випускника є окресленням цільових, змістових, технологічних компонентів оновленого освітнього процесу

# data[].attributes.subject
Стаття " Сучасний урок в умовах реформування освітнього процесу" . Проектування моделі компетентного випускника є окресленням цільових, змістових, технологічних компонентів оновленого освітнього процесу

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сучасний урок у контексті компетентнісного підходу

ВСТУП

Сучасна школа покликана забезпечити досягнення таких освітніх результатів , які б відповідали цілям розвитку особистості й сучасним вимогам суспільства . Рада Європи 1996 року ухвалила Концепцію ключових компетенцій як освітнього результату. Поняття "компетентність" у соціально-педагогічному аспекті трактують як здатність індивіда ефективно взаємодіяти з людьми в системі міжособистісних стосунків. Хоч поняття "компетентність" є інтегративним поняття, все ж воно визначає не стільки сукупність елементів тієї чи іншої компетентності, скільки зв'язок між ними. Ми вважаємо, що всі вони є складовими життєвої компетентності особистості, яка і визначає її життєву позицію.

Впровадження компетентнісного підходу в практику роботи загальноосвітніх навчальних закладів дає змогу вирішити проблему, що є типовою для систем освіти країн близького зарубіжжя, коли учнівська молодь, опановує значний обсяг теоретичних знань, але відчуває суттєві труднощі в діяльності, що потребує застосування цих знань для вирішення конкретних життєвих завдань або проблемних ситуацій. Саме тому його впровадження в освітню практику розглядають як найважливішу передумову розбудови в Україні постіндустріального суспільства.

Реформування загальної середньої освіти, відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту", Державних стандартів передбачає реалізацію принципів гуманізації освіти, її демократизації, методологічну переорієнтацію процесу навчання на розвиток життєвокомпетентного учня, здатного та готового до особистісної життєтворчості, досягнення власного успіху.

Компетентнісний підхід має виражену практичну спрямованість, враховує життєві потреби особистості, покликаний подолати прірву між освітою й життям.

Підготовка компетентного випускника - головний результат, критерій ефективності освітньої діяльності навчального закладу, його впливу на соціальне життя.

Проектування моделі компетентного випускника є окресленням цільових, змістових, технологічних компонентів оновленого освітнього процесу.

У роботі розглянуто розвиток компетентнісного підходу в освіті, висвітлено роль ключових компетентностей як нового результату освіченості учнів та проілюстровано їх сутність на прикладі оволодіння школярами умінням учитися, розв'язувати компетентнісні математичні задачі.

Якщо ви хочете,

щоб педагогічна праця давала вчителеві радість,

щоб повсякденне проведення уроків не перетворилося на нудну,

на щасливу стежку дослідника.

Урок - дзеркало загальної педагогічної

культури вчителя, мірило його інтелектуального багатства,

показник його світогляду, ерудиції.

До хорошого уроку вчитель готується все життя.
В. Сухомлинський

Школа повинна підтримати, захистити дитину, озброїти механізмами, технологіями розробки життєвих стратегій, спрямованих на формування гармонійної компетентної, конкурентоспроможної особистості, яка вміє творчо розв'язувати проблеми, вміє повноцінно жити у новому світі, адекватно реагувати на зміни, постійно самовдосконалюється, намагається змінити на краще своє життя та життя своєї країни, а саме виховати компетентну особистість. Удосконалення загальної середньої освіти спрямовано на переорієнтацію процесу навчання на розвиток особистості учня, навчання його самостійно оволодівати новими знаннями.

Сучасне реформування української школи стверджує необхідність якісного оновлення змісту освіти, забезпечення безперервного процесу становлення та розвитку гармонійної творчої особистості учня. Школа бере на себе місію створення нового освітнього середовища, де панує атмосфера педагогічної творчості вчителів - однодумців, учнів і батьків.

Тому сьогодні постає питання організації навчального процесу з точки зору компетентнісного підходу, а отже, й проблема компетентнісного підходу до управління процесом навчання є надзвичайно актуальною. Питання щодо вдосконалення системи освіти шляхом упровадження компетентнісного підходу активно розглядається у педагогічній науці. Праці Дж. Равена, A.Л. Андреєва, І. О. Зимньої, А. В. Хуторського, Г. Селевка, О. І. Пометун, Р. Пастушенка, О. В. Овчарук та інших вітчизняних і закордонних дидактів стали першосновою в розв'язанні окресленої проблеми. Осмислення методологічних засад компетентнісного підходу, досвід його впровадження в освіті представлено в дослідженнях Н. Бібік, Л. Ващенка, І. Єрмакова, І. Зимньої, О. Локшиної, О. Овчарук, Л. Паращенко, О. Пометун, О. Савченко, С. Трубачевої, А. Хуторського та ін. На підставі аналізу психолого-педагогічної літератури з окресленої проблеми ми з'ясували, що, незважаючи на активізацію досліджень з різних аспектів компетентнісного підходу, зокрема у сфері загальної середньої школи, на жаль, значно менше уваги приділяється розумінню реалізації компетентнісного підходу в управлінській діяльності навчальним процесом навчальних закладів як важливого чинника модернізації освітньої сфери.

У Державному стандарті базової і повної загальної середньої освіти (затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392) дається тлумачення 3 понять: "компетентність", "ключова компетентність", "компетентнісний підхід":

- компетентність - набута у процесі навчання інтегрована здатність учня, що складається із знань, умінь, досвіду, цінностей і ставлення, що можуть цілісно реалізовуватися на практиці;

- ключова компетентність - спеціально структурований комплекс характеристик (якостей) особистості, що дає можливість їй ефективно діяти у різних сферах життєдіяльності і належить до загальногалузевого змісту освітніх стандартів;

- компетентнісний підхід - спрямованість навчально-виховного процесу на досягнення результатів, якими є ієрархічно підпорядковані ключова, загальнопредметна і предметна (галузева) компетентності;

Також визначено ключові компентності, які мають бути сформовані в процесі освітньої діяльності в навчальному закладі: громадянська, загальнокультурна, здоров'язбережувальна, інформаційно-комунікаційна, комунікативна, міжпредметна естетична, міжпредметна, предметна (галузева), предметна мистецька, проектно-технологічна, соціальна.

Компетентнісний підхід сприяє формуванню ключових і предметних компетентностей. До ключових компетентностей належить уміння вчитися, спілкуватися державною, рідною та іноземними мовами, математична і базові компетентності в галузі природознавства і техніки, інформаційно-комунікаційна, соціальна, громадянська, загальнокультурна, підприємницька і здоров'язбережувальна компетентності, а до предметних (галузевих) - комунікативна, літературна, мистецька, міжпредметна естетична, природничо-наукова і математична, проектно-технологічна та інформаційно-комунікаційна, суспільствознавча, історична і здоров'язбережувальна компетентності. Реалізація компетентнісного підходу в освітньому процесі передбачає дотримання низки дидактичних умов. Перша з них полягає в чіткому усвідомленні учасниками навчального процесу дидактичної специфіки, закладеної в поняття "компетентність" як педагогічної категорії, яка може характеризувати як певний етап в освітньому процесі, так і його кінцевий результат - результат освіти.

За експертними прогнозами, у 2020 році найбільш затребуваними на ринку праці будуть :

Мета сучасної школи:

ПЕРЕТВОРИТЬ УКРАЇНСЬКУ ШКОЛУ НА ВАЖІЛЬ СОЦІАЛЬНОЇ РІВНОСТІ ТА ЗГУРТОВАНОСТІ, ЕКОНОМІЧНОГО РОЗВИТКУ І КОНКУРЕНТОСПРОМОЖНОСТІ УКРАЇНИ

Світогляд закладається саме в середній школі. Тут формується особистість, її громадянська позиція та професійні якості. Тут вирішується, чи людина захоче і чи зможе навчатися впродовж життя.

"Метою повної загальної середньої освіти є різнобічний розвиток, виховання і соціалізація особистості, яка усвідомлює себе громадянином України, здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору та самореалізації, трудової діяльності та громадянської активності".

ПРОЦЕСИ РОЗВИТКУ, ВИХОВАННЯ І СОЦІАЛІЗАЦІЇ В НОВІЙ ШКОЛІ ПОКЛИКАНІ ЗРОБИТИ ВИПУСКНИКА КОНКУРЕНТОЗДАТНИМ У ХХІ СТОЛІТТІ.

17 січня 2018 року схвалено оновлену редакцію ключових компетентностей для навчання впродовж життя - рекомендація 2018/0008 (NLE) Європейського) Парламенту та Ради (ЄС)

Набуття компетенцій відбувається поступово в процесі навчання, рівень компетентності учня на різних етапах навчання буде різним. Таке бачення свідчить про рівневий характер компетентнісного підходу в навчанні, про доцільність визначення певних послідовних рівнів у формуванні компетентності учнів. Отримання позитивного кінцевого результату в навчанні передбачає періодичний контроль за його досягненням на певних етапах цього процесу.

Нормативний результат сформованості компетентності учня також має передбачати контроль за послідовністю її формування з визначенням вимог до рівня сформованості компетентності учнів на кожному з етапів освітнього процесу. Ці рівні можуть бути співвіднесеними зі ступенями навчання в загальноосвітній школі. Крім того, кожен з таких рівнів передбачатиме декілька етапів формування компетентності. Ці етапи, по-перше, мають бути пов'язаними з послідовністю формування досвіду учнівської діяльності відносно предметів і процесів сучасності; по-друге, віддзеркалювати хід навчального процесу: мотивацію навчання (усвідомлення учнем цілей і завдань), актуалізацію мінімально необхідного досвіду діяльності, вивчення нового матеріалу з відпрацюванням теоретичного і практичного навчально-інформаційних блоків, самоаналіз отриманих результатів та співвіднесення отриманих результатів з передбачуваними. Залежно від виду компетенцій (предметні, соціальні, особистісні) шляхи та терміни їх формування в учнів різняться.

ОСНОВНА ФОРМА ОРГАНІЗАЦІЇ ОСВЫТНЬОГО ПРОЦЕСУ - УРОК.

Сучасний урок, зорієнтований на реалізацію компетентнісного підходу в навчанні, має вирішувати ряд завдань. Це зокрема:

підвищення рівня мотивації учнів;

використання суб'єктивного досвіду набутого учнями;

ефективне та творче застосування набутих знань та досвіду на практиці;

формування у учнів навичок отримувати, осмислювати та використовувати інформацію з різних джерел;

здійснення організаційної чіткості та оптимізації кожного уроку;

підвищення рівня самоосвітньої та творчої активності учнів;

створення умов для інтенсифікації навчально-виховного процесу;

наявність контролю, самоконтролю та взаємоконтролю за процесом навчання;

формування моральних цінностей особистості;

розвиток соціальних та комунікативних здібностей учнів;

створення ситуації успіху.

Педагог зобов'язаний па уроці дотримуватися цілого ряду ви мог.

Проаналізуємо основні вимоги кожної групи.

Вимоги до структури уроку включають:

чітко визначені цілі та завдання уроку;

визначення типу уроку, органічний зв'язок всіх частин уроку;

зв'язок уроку з попереднім уроком і закласти перспективу на наступний урок;

вибір оптимальних, виходячи із цілей і завдань уроку, методів вивчення і закріплення нового матеріалу;

оптимальність домашнього завдання (форма, обсяг, запис у щоденнику, облік індивідуальних особливостей і т. д.).

Вимоги до підготовки та організації уроку припускають:

підготовку та використання демонстраційного і роздавального матеріалу;

можливість для учнів одержувати частину завдань самостійно під керівництвом педагога;

використовувати контроль і самоконтроль учнів у процесі виконання навчальних завдань; перевірку і самоперевірку після виконання ними завдання;

4) при підготовці виділити складні моменти пової теми, продумати методику їхнього пояснення.

Вимоги до змісту уроку і процесу навчання включають:

1)урок повинен сприяти розвитку пізнавальних процесів в учнів (сприйняттю, пам'яті, уваги, мислення, мовлення);

формувати якості особистості школярів (дисциплінованість, акуратність, ініціативність і т. д.);

урок повинен сприяти мотиву позитивного відношення учнів до навчання.

Вимоги до техніки проведення уроку припускають:

певний ритм і темп уроку оптимальний для учнів класу;

сприятливий психологічний клімат на уроці (взаємна доброзичливість, готовність учителя прийти па допомогу учневі і т. д.);

взаємне співробітництво вчителя й учнів, педагогічний такт;

використання різних видів діяльності учнів, підтримувати інтерес до уроку.

Підготувати і провести такий урок нелегко, Потрібно відповідально ставитися до своїх обов'язків, але найбільше - вийти на сучасний рівень педагогічного мислення. Реалізація прагнення провести завтрашній урок краще за сьогоднішній розпочинається з його підготовки. Учитель має володіти добре розвиненими навичками моделювання, проектування, конструювання уроку:

Найскладнішим в аналізі є здійснення самооцінювання та самоаналізу уроку. Т. Ільїна визначила десять параметрів, за якими вчитель може здійснити самоаналіз і самооцінку уроку, а керівник навчального закладу - зробити висновок щодо ефективності певного уроку. Пропонуємо модернізований алгоритм аналізу уроку.

1. Загальна структура уроку

До якого типу може належати урок? Яким є його місце в системі інших уроків з теми? Чи чітко виділені елементи уроку цього типу і чи правильно визначено дозування часу на кожну частину уроку?

2. Реалізація основної дидактичної мети уроку

Чи всі вимоги програми з цієї теми відображені в уроці? Наскільки активними були учні, ознайомлюючись з новим матеріалом (сприймання, розуміння, збудження пізнавального інтересу)? Чи правильно складений і здійснений план відкриття нових знань? Чи мав учитель достатні знання? Як і що потрібно змінити в опануванні нового матеріалу і чому? Чи була організація первинного закріплення? Як оцінювався рівень навчальних досягнень учнів? Чи застосовувався диференційований підхід до учнів? На яких етапах уроку? Яким чином?

3. Здійснення розвитку учнів у процесі навчання

Чи залучалися учні до основних розумових операцій (аналіз, синтез, узагальнення, систематизація)? Чи звертався вчитель до особистісного досвіду дітей? Чи був матеріал, що вивчався, практично спрямованим, чи застосовували знання в нових ситуаціях? Як і чим був забезпечений розвиток пізнавальної самостійності учнів? Чи реалізовувалися міжпредметні зв'язки? Чи були використані засоби розвитку творчого мислення (елементи проблемності, завдання пошукового характеру)? Чи повідомляли на уроці інформацію для загального розвитку? Чи відбувався естетичний розвиток учнів?

4. Виховання в процесі уроку

Чи повною мірою були використані виховні можливості змісту навчального матеріалу? Як формувався світогляд: чи були роз'яснені світоглядні ідеї, сформульовані відношення, оцінні судження? Чи вплинув урок на формування поглядів і переконань учнів? Як забезпечений на уроці зв'язок навчання з життям? Що сприяло вихованню гуманного ставлення до людей, відповідального ставлення до роботи та її результатів? Яким є виховний вплив особистості самого вчителя?

5. Дотримання основних принципів дидактики

Чи правильно була організована діяльність учителя з позиції реалізації принципів навчання? Як була організована самостійна робота учнів? Яким є її обсяг? Якою є її ефективність?

6. Вибір методів навчання

Чи правильно обрані методи навчання учнів? Чи забезпечували вони "суб'єкт-суб'єктні" відносини у підсистемах "учитель-учень", "учитель-клас", "учень-учень"? Чи використовували наочність, ІКТ? Якими є їх ефективність, доцільність? Чи правильно був організований контроль навчальних досягнень учнів? Як була організована робота над помилками? Чи була вона взагалі? Чи дотримували загальних вимог до вибору методів навчання (залежно від загальної цільової спрямованості, дидактичної мети, специфіки навчального матеріалу, предмета, віку, індивідуальних особливостей учнів тощо)?

7. Робота вчителя на уроці

Чи все необхідне було підготовлено до початку уроку? Яким було співвідношення організаційної та пізнавальної діяльності учнів? Які види діяльності вчителя були застосовані на уроці? У якому співвідношенні (мовна діяльність, слухання, записування, допомога учням у їхній самостійній діяльності)? Чи відбувався контакт з класом, з окремими учнями? Яким був зовнішній вигляд учителя?

Чи була перевірена готовність учнів до уроку? Якою була активність учнів на різних етапах уроку? Якими були види діяльності учнів на уроці? Чи зверталась увага на культуру праці (правильне ведення записів, їх оформлення, дбайливе ставлення до підручників тощо)? Якою була дисципліна на уроці? Чи правильними були прийоми підтримання дисципліни на уроці? Чи досягали вони мети? Якщо ні, то чому? Яким є ставлення учнів до предмета, до вчителя?

9. Гігієнічні умови уроку

Чи достатньо освітлена класна кімната? Як впливає на якість заняття колір стін, панелей, парт? Чи відповідають меблі віку учнів? Чи вдало складений розклад, зокрема яким е місце певного уроку в тижневому розкладі, у розкладі певного дня? Як була проведена перерва, що передувала певному уроку? Чи не були затримані учні на уроці після дзвоника?

10. Деякі спеціальні завдання

До таких спеціальних завдань належать ті, що стосуються дослідження школою певної наукової проблеми, завдань, пов'язаних із рішенням педради чи методичного об'єднання.

На нашу думку, схеми аналізу уроку, уроку з позицій здоров'язбереження, уроку математики (за О. Митником), читання (за Т. В. Рижковою) стануть у пригоді педагогам-практикам.

Аналіз уроку

на засадах компетентнісно-діяльнісного підходу

1. Створення внутрішньої мотивації навчання:
● мотивація вчителем запланованої діяльності, позитивна настанова на роботу;
● визначення особистісного досвіду учнів і пов'язання його з певним заняттям;
● залучення учнів до визначення особистісно значущої мети певного уроку та показників досягнення мети.

2. Характер навчальних завдань:
● співвідношення знань, що діти здобувають у готовому вигляді (зі слів учителя) і в процесі самостійного пошуку (виконання випереджувальних завдань, підготовка повідомлень, наявність проблемних ситуацій та ін.);
● надання можливості вибору варіантів і способів виконання навчальної діяльності, фіксації нового матеріалу;
● стимулювання учнів до обирання завдань для самостійного виконання;
● співвіднесення репродуктивної та творчої діяльності учнів;
● доцільність використання активних, інтерактивних методів роботи;
● рефлексія уроку (окремих його частин), здійснювана разом з учнями;
● варіативність домашнього завдання.

3. Психологічний клімат уроку:

● урахування вікових та індивідуальних особливостей, психолого-педагогічна підтримка кожного учня;
● оцінювання під час опитування не тільки правильної відповіді учня, а й аналіз того, як учень міркував (який спосіб використовував, чому й у чому помилився та ін.), учитель звертається
● до зрозумілих критеріїв, вироблених разом з дітьми, порівнює дитину саму з собою;
● аргументація оцінювання навчальних досягнень за низкою параметрів (правильність, оригінальність, самостійність);
● стиль спілкування (діалог, полілог чи монолог);
● створення "ситуації успіху", надання права на помилку, цінування особистості кожного учня.

4. Процес взаємодії учителя і учнів на уроці:

● діалог "учитель-учень" (учитель сприймає дитину, стежить за ходом її думки, не нав'язує їй свою думку, заохочує дитину, коли вона обстоює свою думку);
● діалог "учень-учень" (діти сприймають і чують одне одного, будують свої відповіді з урахуванням почутого від іншої дитини).

5. Рефлексія уроку

6. Домашне завдання

Завдання вчителя - відібрати зі своїх методичних надбань усе прогресивне і змінити, модернізувати, трансформувати навчальний процес так, щоб забезпечити розвиток мислення, розумових творчих здібностей учнів. Дитина психологічно краще готується до сприйняття невідомого, нового для неї, і це зумовлює не тільки кращі результати в навчанні, а й сприяє вихованню її як особистості, таких моральних рис, як цілеспрямованість, наполегливість, принциповість. На мій погляд, на уроках математики, можливо застосовувати такі етапи (модулі) конструювання вчителем уроку з точки зору компетентнісного підходу:

Модуль вступного повторення

Мета:

Визначити рівень попередньої підготовленості учнів, що стосується теми.

Актуалізувати знання, що потрібні для введення нового матеріалу. Активізувати мислення учнів.

Методи: фронтальна бесіда, усне опитування, робота зі схемами, рисунками, метод прогнозування, робота з текстом підручника, самоперевірка за зразком тощо.

Прийоми: "Інтрига", "Дивуй!", "Фантастичне здивування", "Відстрочена відповідь", заповнення кросвордів, "Альтернатива", "Світлофор", "Мозковий штурм", "Асоціація", "Зайве розв'язок ", "Назви відповідь", "Пошук загального", "Групування фактів", "Лото", "Зашифровки", "Незакінчений розв'язок " тощо.

Форми навчання: індивідуальні, парні, групові, фронтальні.

Засоби: диктанти, тести,ТЗН, навчальні та наочні посібники, підручник, таблиці, моделі тощо.

Модуль вивчення нового матеріалу

Мета:

Допомогти учням засвоїти факти та основні ідеї.

Забезпечити якість вивчення нового матеріалу.

Формувати вміння виділяти головне, актуалізувати, конспектувати, порівнювати, зіставляти.

Забезпечити диференційований підхід.

Встановити зв'язки між засвоєними та новимизнаннями.

Формувати групи компетентностей: соціально-трудову, інформаційну, загальнокультурну, соціально-трудову, уміння вчитися.

Методи: пояснення, коментоване читання тексту підручника, проблемна лекція, семінар-практикум, фронтальна бесіда, дискусія, робота з книгою, посібниками, схемами, таблицями, рисунками, моделями, демонстрація презентацій.

Прийоми: "Асоціації", "Мозкова атака", створення проблемної ситуації, використання яскравих математичних фактів, порівнянь розв'язків, доведень, "Знаємо - бажаємо дізнатися - дізналися", "Моделі, що ожили", "Снігова грудка", "Акваріум", "Броунівський рух", "Два-чотири - всі разом", "Навчаючи - учусь", "Павучки", "Місткий кошик" тощо.

Форми навчання: парна, групова, індивідуальна, колективна, фронтальна.

Засоби: ТЗН, підручники, посібники, довідники, Іnternet, інформаційні таблички, роздавальний матеріал, таблиці, моделі тощо.

Модуль практики

Мета:

Формувати вміння практичного застосування знань, умінь і навичок. Формувати й удосконалювати вміння й навички у стандартах прямого й успішного руху до накресленої мети.

Забезпечити ситуацію вибору.

Формувати вміння розвязувати типові завдання, формувати творчі вміння.

Переносити знання і способи діяльності, життєвого досвіду в нову ситуацію.

Формувати групи компетентностей: соціально-трудову, інформаційну, загальнокультурну, соціально-трудову, уміння вчитися.

Методи: практичні роботи, розв'язування завдань за зразком, метод коментування, робота з підручником та різними джерелами інформації.

Прийоми: "Асоціативний ряд", "Синтез думок", "Альтернатива", "Коментування", "Навчаючи - учусь", "Карусель", "Поєдинок","Інтелектуальний тир", змагання тощо.

Форми навчання: парна, групова, індивідуальна, колективна, фронтальна.

Засоби: ТЗН, математичні диктанти, тести, навчальні та наочні посібники, роздавальний матеріал, схеми тощо.

Модуль спостереження і діагностики

Мета:

Організувати і підтримати безперервний зворотний звязок.

Одержати своєчасну інформацію про успішність просування у навчанні всіх учнів.

Спостерігати за процессом засвоєння та застосування знань, умінь і навичок.

Здійснювати моніторинг навчальних досягнень учнів.

Формувати на кожного учня "дос'є" (залучаючи комп'ютер), до якого тільки він та вчитель мають доступ.

Формувати групи компетентностей: соціально-трудову, загальнокультурну.

Методи: спостереження, дискусія, створення проблемної ситуації тощо.

Прийоми: "Світлофор настрою", "Зворотний зв'язок", "Релаксаційні вправи", рефлексія тощо.

Форми навчання: індивідуальна, парна, фронтальна, колективна.

Засоби: ТЗН, завдання для моніторингу рівня знань, навчальні та наочні посібники тощо.

Модуль домашньої роботи

Мета:

Удосконалити, узагальнити, систематизувати знання, вміння та навички.

Розвивати самостійність та творче мислення.

Формувати вміння самостійно засвоювати окремі питання навчального матеріалу.

Формувати групи компетентностей: інформаційну, уміння вчитися, соціально-трудову.

Методи: виконання вправ, письмових і графічних робіт, підготовка рефератів, доповідей, самоперевірка, індивідуальне опитування, фронтальна бесіда, робота з підручником, довідниками, додатковою літературою, використання Kahoot, Іnternet тощо.

(залучення консультантів, якість виконання д/з за допомогою звірки зі зразками, усний коментар, самостійна робота, що аналогічна до домашньої).

Прийоми: "Інтелектуальна розминка", "Одне завдання на двох", "Вірю - не вірю", "Так - ні", "Знайди помилку", "Вибери сам", "Ярмарок - подорож", "Заздалегідь", "Творче завдання", бліцопитування ланцюжком, тощо.

Форми навчання: індивідуальна, парна, групова.

Засоби: навчальні та наочні посібники, довідкова література, Іnternet , інформаційні таблички тощо.

Модуль узагальнення і систематизації

Мета:

Узагальнити і систематизувати знання, уміння і навички.

Установити загальні звязки в матеріалі, що дозволяє побачити учням тему (розділ) в цілому.

Формувати вміння застосовувати набуті знання під час розвязування задач різного рівня складності.

Формувати потребу до постійної самоосвіти, продуктивної творчої діяльності.

Формувати групи компетентностей: соціально-трудову, загальнокультурну.

Методи: порівняння, узагальнення, усна розповідь, бесіда, вступні, оглядові, пошукові семінари, дебати, конференції тощо.

Прийоми: "Письмовий звіт", "Шпаргалка", "Пошта", "Перепишу параграф по-своєму", "Я - вчитель", "Інтелектуальне лото", "Ділова гра", "Аукціон ідей", "Творча робота", "Учені та їхні відкриття", "Фантастичні фігури" тощо.

Форми навчання: індивідуальна, парна, фронтальна, колективна.

Засоби: ТЗН, навчальні та наочні посібники, інформаційні картки, тести тощо.

Модуль психологічного супроводу

Мета:

Врахувати психофізіологічні особливості учнів.Розвивати пізнавальні процеси (пам'ять, увагу,сприймання, мислення, мовлення, уяву тощо) таматематичні здібності учнів.Формувати пізнавальний інтерес.

Створити позитивно-емоційний настрій і психологічно комфортні умови.

Сприяти позитивному відношенню учнів до навчання.

Методи: інтерактивні, ігрові, релаксаційні тощо.

Прийоми: "Світлофор настрою", "Навіювання", "Відстрочена відгадка", "Бліц-опитування", "Релаксаційні вправи", "Зворотний зв'язок" тощо.

Форми навчання: індивідуальні, парні, групові, фронтальні, колективні.

Засоби: ТЗН, інформаційні таблички тощо.

З точки зору компетентнісного підходу можна розглянути види діяльності учнів.

Соціально-трудова компетентність

Вміння робити вибір.

Вміння приймати рішення.

Вміння брати відповідальність.

Забезпечення співробітництва.

Здійснення роботи в команді.

Пошук шляхів реалізації проекту.

Оволодіння досягненнями культури.

Повага до чужої праці.

Обговорення проблем.

Формування власної точки зору.

Вміння доводити власну позицію.

Розвиток культури мовлення.

Вміння презентувати свій продукт.

Готовність та потреба у творчості.

Вміння знаходити нові рішення.

Вміння класифікувати документи.

Мотивація саморозвитку.

Саморозвиток й самоосвіта.

Узагальнення власних знань.

Постійне удосконалення.

Підтримка пізнавального інтересу.

Потреба в нових знаннях.

Для розв'язання задач компетентнісної освіти вчитель має керуватися такими правилами, незалежно від стажу роботи, категорії, технології, яку він використовує:

Головним є не предмет, якому ви навчаєте, а особистість, яку ви формуєте. Не предмет формує особистість, а вчитель своєю діяльністю, пов'язаною з вивченням предмета.

На виховання активності не шкодуйте ні часу, ні зусиль. Сьогоднішній активний учень - завтрашній активний член суспільства.

Ставте учнів у ситуації, котрі вимагають виявлення та пояснення розбіжностей між фактами, що спостерігаються, та наявним знанням.

Допомагайте учням оволодіти найбільш продуктивними методами навчально-пізнавальної діяльності, навчайте їх вчитися.

Слід якомога частіше використовувати питання "чому?", щоб навчити мислити причинно-розуміння причинно-наслідкових зв'язків є обов'язковою умовою розвивального навчання.

Пам'ятайте, що насправді знає не той, хто переказує, а той, хто застосовує на практиці.

Привчайте учнів думати та діяти самостійно. Поступово відходьте від механічних переказів, дослівного відтворення.

Творче мислення розвивайте всебічним аналізом проблем, пізнавальні задачі розв'язуйте кількома способами, частіше практикуйте творчі завдання.

Вчителі з будь-якого предмета, не тільки мови і літератури, мають слідкувати за способом та формою висловлення думки учнів.

Слід частіше показувати учням перспективи їх навчання.

Використовуйте схеми, плани, щоб забезпечити засвоєння системи знань.

Оскільки міцність запам'ятовування інформації, що засвоєна у вигляді логічних структур, є більш високою, ніж міцність розрізнених знань, закріплювати слід ті знання, що подані у цілісних логічних структурах.

У значних блоках інформації легше встановлюються логічні зв'язки, чіткіше простежується головна думка, котру легше виділити й показати учням.

У процесі навчання обов'язково враховуйте індивідуальні особливості кожного учня, об'єднуйте в диференційовані підгрупи учнів з однаковим рівнем.

Вивчайте і враховуйте життєвий досвід учнів, їх інтереси, особливості розвитку.

Будьте обізнаними з останніми науковими досягненнями із свого предмета.

Заохочуйте дослідницьку роботу школярів. Знайдіть можливості ознайомити їх із технікою експериментальної роботи, алгоритмами розв'язання винахідницьких задач, обробкою першоджерел і довідкових матеріалів.

Суспільно-історичною практикою доводьте необхідність наукових знань, які вивчаються в школі. Навчайте так, щоб учень розумів, що навчання є для нього життєвою необхідністю.

Пояснюйте школярам, що кожна людина знайде своє місце в житті, якщо навчиться всьому, що необхідно для реалізації її життєвих планів.

Ці корисні правила-поради - тільки невеличка частинка, тільки вершина айсберга педагогічної мудрості, педагогічної майстерності, спільного педагогічного досвіду багатьох поколінь. Але згадати їх ще раз не буде зайвим. Пам'ятати їх, слідувати їм, керуватися ними буде дієвою умовою, яка здатна полегшити учителю досягнення провідної найважливішої мети - формування компетентної особистості.

Психологами доведено, що будь-яка людина здатна досить точно себе оцінити, а отже визначити, що необхідно в собі змінити, перебороти, розвити. Треба відзначити, що це можливо тільки в тому випадку, якщо педагог здатний до певного самоаналізу свого етапу, вчинків і т. д. на уроці. Саме самоаналіз є одним зі способів педагогічного самовдосконален ня. Адже аналізуючи використані методи навчання, зіставляючи їх, педагог вибирає найбільш ефективні, які далі вдосконалює. Самоаналіз уроку допомагає вчителю оволодіти більш високим рівнем майстерності, підвищити результативність праці.

Самоаналіз уроку вчителем дозволяє вирішити цілий ряд важливих завдань:

учитель краще усвідомлює систему своєї роботи;

швидше освоює на практиці методику вибору й обґрунтування оптимального варіанту навчання;

робить учителя психологічно захищеним, впевненим у собі;

поліпшує якість планування наступних уроків;

стимулює розвиток творчого мислення й діяльності вчителя.

На що звертати увагу під час самоаналізу уроку?

* Які компоненти навчальної діяльності наявні? (Мотивація, реалізація запланованого, оптимальна структура уроку, раціональне використання форм і методів, принципів навчання, мовна культура вчителя й учня, результативність, дисципліна.)

Дотримання санітарно-гігієнічних умов праці.

Формування компетентностей. ( здоров'язбережувальна, загальнокультурна (комунікативна), соціально-трудова, інформаційна, уміння вчитися.)

Існують різі схеми самоаналізу уроків

Схема самоаналізу уроку № 1

Основна дидактична мета уроку: його місце в системі уроків з теми, основні моменти уроку, дозування часу, дотримання основних вимог до оформлення уроку, використання часу на уроці.

Виконання вимог програми, співвідношення матеріалу, поясненого на уроці і даного на самостійну роботу, організація сприйняття, уваги, пізнавального інтересу, організація первинного закріплення матеріалу, перевірка якості знань, використання розділу і програм, вимоги до знань, опитування учнів.

Залучення учнів до здійснення основних розумових операцій, подолання посильних труднощів, розвиток пізнавальної самостійності й послідовності, науковості, міцність знань.

Принцип наочності, свідомості і активності в роботі вчителя і учнів, доступності і посильності, систематичності і послідовності, науковості, зв'язку теорії з практикою, міцності знань.

Методи введення нового матеріалу, закріплення і вироблення вмінь і навичок, контролю; відповідність методів загальної спрямованості навчання дидактичній меті; залежність вибору методів навчання від матеріального забезпечення навчального процесу.

Використання виховних можливостей змісту навчального матеріалу, формування світогляду, зв'язок із життям, виховання сумлінного ставлення до праці, навчання, використання виховної можливості оцінки, виховний вплив особистості вчителя.

Вчитель на уроці. Підготовка до уроку, роль конспекту, види діяльності на уроці, контакт із класом, індивідуальний підхід до учнів, значення предмета, захопленість ним, зовнішній вигляд учителя.

Підготовка учнів до уроку, активність на різних етапах уроку, види діяльності, культура мови, дисципліна, ставлення до предмета, динаміка працездатності, моменти найвищої активності, зниження працездатності, їхні причини, рівень сформованості вміння вчитися.

Приміщення, його основна оснащеність, меблі, дотримання принципу розташування, розклад на день, вплив гігієнічних умов на динаміку працездатності на уроці.

Схема самоаналізу уроку №2

1. Характеристика класу.

Тут розглядають структуру міжособистісних стосунків: лідери, аутсайдери; наявність угруповань, їхній склад; взаємодія структур особистих взаємин і організаційної структури класу.

Потім необхідно охарактеризувати вади біологічного розвитку учнів: дефекти зору, слуху; соматичні захворювання; особливості вищої нервової системи (надмірна загальмованість або збудливість); патологічні відхилення.

Після цього варто охарактеризувати дефекти психічного розвитку: слабкий розвиток інтелектуальної сфери тих чи інших членів учнівського колективу; слабкий розвиток вольової сфери в окремих учнів; слабкий розвиток емоційної сфери особистості. Далі йде характеристика розвитку психічних якостей: відсутність пізнавального інтересу, потреби в знаннях, установки на навчання; недоліки у ставленні особистості до себе, вчителя, родини колективу.

Після цього можна перейти до аналізу недоліків підготовленості учнів ласу: прогалини у фактичних знаннях і вміннях; проблеми в навичках навчальної праці; погані звички і культура поведінки.

Потім розглядають недоліки дидактичних і виховних впливів школи, після чого недоліки впливу родини, однолітків, позашкільного середовища. (Звичайно, зовсім необов'язково під час кожного самоаналізу у року давати таку вичерпну характеристику класу, в якому він проходив. Однак самоаналіз уроку вчителем відрізняється від його аналізу керівником тим, що він зорієнтований не тільки на конкретний клас, а й на конкретних учнів).

2. Потім аналізують зовнішні зв'язки уроку: встановлюють місце і роль даного уроку в досліджуваній темі; характер зв'язку уроку з попередніми і наступними уроками.

3. Характеристика триєдиної мети уроку з опорою на характеристику класу, чого треба домогтися в знаннях і вміннях, відповідно до специфіки учнівського колективу; який виховний вплив зробити на учнів; які якості почати, продовжувати, закінчити розвивати.

4. Характеристика задуму уроку (план): яким є зміст навчального матеріалу; як учні засвоюватимуть його, тобто які методи навчання і форми організації пізнавальної діяльність; яку частину матеріалу вони можуть засвоїти самі; яка частину матеріалу вимагає допомоги вчителя під час засвоєння; що необхідно добре запам'ятати, а що використовувати тільки для ілюстрації; що з раніше вивченого необхідно повторити і на що обіпертися під час засвоєння нового; як закріпити знову вивчене; що буде цікавим і легким, а що складним; яким чином будуть досягнуті виховне й розвивальне завдання.

5. Як побудовано урок, виходячи з його задуму? Характеристика етапів уроку, виділення навчально-виховних моментів, що найбільш позитивно або негативно вплинули на хід уроку, на формування кінцевого результату.

6. Структурний аспект самоаналізу: докладний аналіз етапів, які, на думку вчителя, найсильніше позитивно або негативно вплинули на формування кінцевого результату уроку; аналіз відповідності в межах цих моментів завдань, змісту, методів і форм.

7. Функціональний аспект аналізу; визначають наскільки структура уроку відповідала поставленій меті, задуму уроку, можливостям класного колективу. Визначають вдалі і невдалі моменти в діяльності вчителя і учнів, аналізують відповідність стилю взаємин учителя і учнів успішному формуванню кінцевого результату уроку.

8. Оцінка кінцевого результату уроку: оцінка якості знань, умінь і навичок, отриманих учнями на уроці, визначення розриву між поставленими завданнями і реальним кінцевим результатом уроку. Причини цього розриву; оцінка досягнення виховних та розвивальних завдань уроку, висновки та самооцінка уроку.

Схема самоаналізу уроку № 3

1. Чи відповідає мій урок програмі?

2. Чи правильно мною були визначені і розв'язані на уроці навчальні, виховні і розвиваючі завдання?

3. Чи оптимально було визначено зміст уроку, чи відповідає він завданням?

4. Що було основним, найсуттєвішим на уроці? Чи зумів я акцентувати увагу учнів на його вивченні?

5. Чи вдало визначена структура уроку? Чи була організована на уроці робота із формування основних умінь, навичок, інтересів учнів? Як здійснювались внутріпредметний і міжпредметний зв'язки?

6. Які методи і засоби навчання були використані на уроці? Чи були вдалими вибір і поєднання?

7. Які форми навчання (масові, групові, індивідуальні) домінували на уроці? Чи були вдалими їх вибір і поєднання?

8. Чи об'єктивно і відповідно до норм оцінені мною знання учнів?

9. Чи правильно здійснювався на уроці інструктаж, визначалися обсяг і складність домашнього завдання? Чи було воно диференційованим?

10. Що було зайвим у моїй діяльності і в діях учнів?

Підсумовуючи вищесказане, можна зробити висновок, що урок - це центр, навколо якого обертаються і до якого повертаються всі думки і дії вчителя. При підготовці до уроку вчитель має пам'ятати, що на кожному уроці потрібні інтерес і захопленість самого вчителя, готовність самому дивувати і дивуватися. "Щоб запалити, треба горіти", Запалює сумлінна і всебічна підготовленість до уроку, емоційна щедрість учителя, його захопленість. І готуючись до уроку, слід пам'ятати, що сучасний урок відрізняється:

скерованістю на всебічний гармонійний розвиток у поєднанні з наданням можливостей самореалізації кожному учневі з урахуванням його можливостей, інтересів та життєвих планів;

науковим обґрунтуванням стратегії і тактики керування пізнавальною діяльністю учнів на основі закономірностей і принципів навчання;

напруженою, посильною, добре організованою і результативною пізнавальною роботою всіх учнів;

ретельною діагностикою причин, що впливають на якість занять, прогнозуванням ходу і результатів навчально-виховного процесу;

творчим підходом до вирішення конкретних завдань відповідно до наявних умов і можливостей учнів;

доцільним використання дидактичних засобів;

співробітництвом учителя і учня, індивідуальним і диференційованим підходами з урахуванням можливостей кожної дитини;

раціональним використанням кожної робочої хвилини уроку;

створенням ситуації успіху на уроці, атмосферою демократизму, стимулювання, відповідальності всіх учасників навчально-виховного процесу за результати діяльності.

Учитель - головна постать у школі. Педагог - представник однієї із найбільш соціально значущих людських професій, робота якого орієнтована на розвиток і формування людини.

Проблема особистості педагога як суб'єкта педагогічної діяльності, компетентного та здатного до саморозвитку, відображена в сучасних працях науковців. Розвитку професійно-педагогічної компетентності присвячені дослідження таких українських науковців, як Н. Бібік, О. Овчарук, Л. Паращенко, О. Пометун, О. Савченко, О. Шувалова та ін. У Концепції загальної середньої освіти вказано на необхідність розв'язання проблеми підготовки вчителя, який усвідомлює свою соціальну відповідальність, постійно дбає про своє особистісне та професійне зростання, уміє розв'язати нові педагогічні завдання. У системі професійної підготовки вчителя важливим є процес формування професійної культури й компетентності.

Ознаки компетентності вчителя:

Чинники, від яких залежить професіоналізм

У процесі навчання й виховання школярів необхідно ставити перед собою за мету сформувати випускника як творчу особистість. Насамперед для цього створюється якісне освітнє середовище, яке враховує запити, потреби кожної дитини. Тому доречним, на уроках математики , є STEM-освіта.

Сучасна школа потребує нового вчителя,

який Є агентом змін.

Методичні об'єднання вчителів- математики - одна із ланок методичної роботи, вчителі розв'язують завдання, які є складовими загальношкільної методичної проблеми. Тут вчителі обмінюються кращим досвідом роботи, шукають нові ефективні шляхи розвитку творчих здібностей дитини, створення умов для самовираження кожної особистості, розроблені рекомендації щодо роботи з обдарованими дітьми.

Математика та система математичних знань посідають особливе місце у
загальнолюдській системі знань, виконуючи роль мови науки, мови наукових досліджень. Отже, набуття учнями математичних компетентностей є однією з найважливіших складових життєвих компетентностей. Зрозуміло, що забезпечити набуття учнями математичних компетентностей може тільки компетентний учитель, компетентний у галузі педагогіки і психології, компетентний у своїй предметній галузі - математиці.

Математичних компетентностей школяр може набути лише в процесі самостійно проведених досліджень, основи яких закладаються упродовж навчання у школі , під час самостійних занять, практик, виконання проектів, завдяки участі у творчих конкурсах і змаганнях, олімпіадах, - дослідницьким підходом мусять бути просякнуті всі форми освітнього процесу.

Питанню формування математичної компетентності школяра (зокрема і предметної компетентності вчителя математики) присвячена значна кількість праць.

Відомі математики Ж. Адамар, Г. Вейль, Н.Я. Віленкін, Б.В. Гнєденко, М.О. Давидов, В.К. Дзядик, А.М. Колмогоров, П.П. Коровкін, Л.Д. Кудрявцев,
О. Курант, М.М. Лузін, Г. Пойа, Д.А. Райков, О.Я. Хінчин, М.І. Шкіль і багато інших зробили визначний внесок у розробку питань, пов'язаних із формуванням математичних компетентностей, загальними проблемами математичної освіти всіх рівнів - від учнів середньої школи до фахівців різних профілів, у тім числі й учителів математики.

Сказане зумовлює важливість проблеми формування математичних компетентностей школяра і актуальність підготовки вчителя до уроку на основі
дослідницького підходу в навчанні з використанням інформаційних технологій, цілей, змісту, форм, методів і засобів їх навчання вимогам нового інформаційного суспільства, яке прямує до суспільства знань.

Отже, головне завдання освіти сьогодні - навчити школярів творчо і плідно взаємодіяти із суспільством і в такий спосіб досягати статусу повноправних і компетентних громадян, послідовно та поетапно створювати умови для набуття учнями необхідних компетентностей.

ВИКОРИСТАНА ЛІТЕРАТУРА:

1. Педагогіка вищої та середньої школи: Зб. наук. пр. Кривий Ріг, 2004. Вип. 8.

2. Развитие образовательных процессов и становление гражданина в контексте европейской интеграции: Сб. статей Междунар. науч.-практ. конф. Луганск, 2004.

3. Формування громадянської компетентності учнівської молоді. Відкриття європейського року громадянської освіти в Україні: Матеріали Міжнар. наук.-практ. конф. Х., 2005.

5. Формування математичних компетентностей на основі дослідницького підходу в навчанні з використанням інформаційних технологій. Раков С. А., Київ - 2005

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
реформування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
проектування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
технологічних

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентнісного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентностей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
проілюстровано

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентнісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Стаття " Сучасний урок в умовах реформування освітнього процесу" . Проектування моделі компетентного випускника є окресленням цільових, змістових, технологічних компонентів оновленого освітнього процесу

# data[].attributes.attachment_link.description
Сучасний урок у контексті компетентнісного підходу ВСТУП Сучасна школа покликана забезпечити досягнення таких освітніх результатів , які б відповідали цілям розвитку особистості й сучасним вимогам суспільства . Рада Європи 1996 року ухвалила Концепцію ключових компетенцій як освітнього результату. Поняття "компетентність" у соціально-педагогічному аспекті трактують як здатність індивіда ефективно взаємодіяти з людьми в системі міжособистісних стосунків.

# data[].attributes.headline
Ознаки сучасного уроку. Його структура 

# data[].attributes.subject
Ознаки сучасного уроку. Його структура 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Безумство - діяти по-старому

і чекати нових результатів.

Альберт Ейнштейн

Які б новації не вводилися, лише на уроці, як сотні років тому, зустрічаються учасники освітнього процесу: вчитель та учень. Між ними завжди - океан знань і рифи протиріч. І це - нормально. Будь - який океан перешкоджає, але тих, що долає його, - обдаровує постійно змінними пейзажами, недосяжністю горизонту, таємничим життям своїх глибин, довгоочікуваним і несподіваним берегом.

Урок - це основна дидактична форма навчання, що пройшла випробування протягом століть.

Вона поєднує індивідуальні та фронтальні форми навчально - пізнавальної діяльності з учнями однакового віку обох статей з приблизно однаковим інтелектуальним розвитком.

Реформування загальної середньої освіти відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту" передбачає реалізацію принципів гуманізації освіти, її демократизації, методологічну переорієнтацію процесу навчання на розвиток особистості учня, формування його основних компетентностей.

Яким же має бути сучасний урок? Які його ознаки, чим він повинен відрізнятись від уроків, які ще використовуються зараз у педагогічній практиці, але вже не задовольняють у повній мірі вимог щодо впровадження 12-бальної системи оцінювання навчальних досягнень учнів?

Сучасним можна назвати той урок, що побудований на засадах розвиваючого навчання, а також сприяє розвитку в учнів розумових операцій: умінь аналізу, синтезу, порівняння, узагальнення, систематизації, класифікації, визначення причинно-наслідкових зв'язків та залежностей між різноманітними фактами, явищами, а також виробленню навичок логічного структурування.

Використання на уроках різних інноваційних технологій (як то тести чи розвиток критичного мислення) забезпечує позитивну мотивацію здобуття знань з предмета, дає відчуття потреби в самоосвіті, формує стійкий інтерес до матеріалу, що вивчається, сприяє розвитку творчої особистості.

Сучасний урок - це урок демократичний. Він проводиться не для учнів, а разом з ними. Це урок, на якому присутній демократичний стиль спілкування, де діти вчаться здобувати знання, а не отримувати готові, де жоден з них не боїться висловлювати свою думку і доводити її.

Для сучасного уроку характерними ознаками є:

оновлення змісту навчання;

демократизм;

використання індивідуального підходу;

самостійний творчий пошук;

розвиток творчих здібностей;

упровадження інноваційних технологій.

Але ж всі інноваційні процеси стосуються, насамперед, уроку, особливо його структури.

Під структурою уроку слід розуміти певну послідовність дій викладача, спрямованих на досягнення виховної мети.

сучасного інтерактивного уроку значно відрізняються від традиційного і має таку послідовність:

Мотивація (5% робочого часу)

Представлення теми та очікуваних навчальних результатів (Приблизно 5% часу)

Надання необхідної інформації (Приблизно 10% часу заняття).

Інтерактивна вправа - центральна частина заняття (як правило, 60% часу на уроці)

Підбиття підсумків, оцінювання результатів уроку (до 15% часу уроку)

Дійсно, урок містить зміст матеріалу, методи і форми навчання, методи управління і контролю за навчальною діяльністю, технічні засоби, дидактичний матеріал, форми організації навчальної діяльності учнів, особистість учителя. Але чи є вони компонентами уроку? Звичайно ні. Не є компонентом уроку і його мета.

Не можна погодитись з думкою, що не існує об'єктивно постійної структури уроку, а також ототожнювати структуру уроку з його схемою, підставою, для чого слугував тривалий час широко розповсюджений у практиці комбінований урок, що якоюсь мірою стримувало творчість учителя.

Між тим, вчені-педагоги одностайні в тому, що структура уроку не може бути аморфною, невизначеною, випадковою, що вона повинна відображати закономірності і логіку процесу навчання як явища дійсності, закономірності і логіку процесу засвоєння нових знань як внутрішнього психологічного явища; закономірності самостійної розумової діяльності учня як способів його індивідуального пізнання, що відображає логіку пізнавальної діяльності людини; логіку викладання; види діяльності учителя і учнів як зовнішні форми вияву сутності педагогічного процесу [286, 92].

, що у взаємозв'язаному функціонуванні відображають ці закономірності, є: актуалізація, формування нових понять і способів дій, застосування засвоєного . В реальному педагогічному процесі вони є й етапами процесу навчання, і основними, незмінними, обов'язковими на кожному уроці узагальненими дидактичними завданнями , і компонентами дидактичної структури уроку . Саме ці компоненти забезпечують на уроці необхідні й достатні умови для засвоєння учнями програмного матеріалу, формування у них знань, умінь, навичок, активізації розумової діяльності учнів у процесі виконання самостійних робіт, розвиток їх інтелектуальних здібностей. Характер зв'язків і взаємодії цих компонентів забезпечені логікою процесу навчання, поетапним рухом від незнання до знання, який передбачає, що будь-яке формування нових знань і способів діяльності здійснюється безпосередньо на ґрунті актуалізації попередніх знань і досвіду діяльності та систематичного використання засвоєних знань і досвіду теоретичної і практичної діяльності школяра.

Послідовність формування знань на тому чи іншому уроці може бути різною: в одному випадку, урок може розпочинатися не з актуалізації, а з введення нового поняття шляхом пояснення учителя чи створення проблемної ситуації. В іншому випадку - на початку уроку може бути контрольна чи самостійна робота. Така дидактична структура уроку. Відзначений підхід до визначення структури уроку усуває шаблонність при проведенні уроків, рецептурність у діяльності учителя, розширює межі його творчої майстерності розробки і проведення уроків.

Методична підструктура уроку, що розробляється вчителем на основі дидактичної структури, характеризується більшою варіативністю і тут не можна рекомендувати єдину схему для всіх уроків з усіх предметів. Методична структура уроку на відміну від дидактичної - величина змінна. Число елементів у ній, їх номенклатура і послідовність визначається вчителем, виходячи з загальної дидактичної структури, мети і завдань освіти, розвитку та вихованості учнів. Методична підструктура уроку відображає основні етапи навчання і характер організації уроку.

Таким чином, якщо уроку є сталою і в діяльності вчителя виявляється у вигляді загального припису, алгоритму організації уроку, то методична підструктура зобов'язує його планувати конкретні види діяльності: виконання вправ, розв'язування задач, відповіді учнів; пояснення матеріалу з використанням адекватних методів і засобів; розв'язання практичних і навчальних завдань під керівництвом учителя і самостійно. При створенні методичного проекту уроку учитель керується принципом оптимального досягнення мети і завдань, при цьому значну роль у забезпеченні успішності навчально-пізнавального процесу відіграють: створення мотивації, психологічного комфорту, врахування вікових та індивідуальних особливостей дітей.

Як побудувати сучасний урок? Як зробити так, щоб урок не тільки озброював учнів знаннями та вміннями, а й викликав би у дітей щирий інтерес, природню зацікавленість, формував би їхню творчу свідомість?

Основними заповідями щодо підготовки і проведення уроку в сучасній школі є:

1.Тема уроку повинна відповідати навчальній програмі. Як свідчить практика, іноді вчителі, особливо при підготовці відкритих уроків, стараються сформулювати тему так, щоб вона вигідно звучала, ігноруючи вимоги Програми. Проте це є неприпустимо, оскільки Програма - загальнодержавний та загальнообов'язковий документ, що підлягає неухильному виконанню.

2.Чітке визначення мети уроку. Готуючись до уроку, вчитель повинен продумати кожен свій крок, вибрати ті форми і методи, які відповідають віковим особливостям дітей, індивідуальним особливостям класу, конкретному типу навчального закладу: ліцею, гімназії, школі з класами поглибленого вивчення предмета тощо. Якщо чітко визначена мета уроку, то відповідно до неї вчитель здійснює пошук найефективніших форм роботи на уроці.Як свідчитьпрактика, в останній час вчителі, визначаючи мету уроку, чомусь зупиняються виключно на навчальному аспекті триєдиної мети уроку, ігноруючи розвивальний та виховний аспекти. Це, на нашу думку, свідомо робить урок неповноцінним у плані формування компетентностей школярів, призводить до помилок, упущень у виборі оптимального варіанта проведення навчального процесу.

- це завчасно запрограмований вчителем результат, який повинен бути досягнутий ним і учнями в кінці уроку. Вона вміщує три аспекти: навчальний, розвивальний, виховний.

: озброїти учнів знаннями з даної теми. Доречно при плануванні навчальної мети визначити, якого рівня якості знань пропонується досягнути учням на цьому уроці: репродуктивного, конструктивного чи творчого. Ключовими словами, що характеризують навчальний аспект є: "навчити", "розкрити", "показати", "ознайомити", "довести", "порівняти", "систематизувати", "узагальнити" тощо.

мети уроку передбачає формування вмінь та навичок і може бути сформульований для кількох уроків, а іноді й для уроків цілої теми. Він складається із кількох блоків: розвиток мовлення, мислення, сенсорної сфери. Ключовими словами є: "розвивати", "формувати", "практикувати" тощо.

мети уроку повинен передбачати використання змісту навчального матеріалу, форм і методів навчання для формування і розвитку моральних, естетичних, патріотичних, екологічних та інших якостей особистості школяра. Ключове слово "виховувати".

3.Мета уроку визначає його тип, а тип - структуру заняття. Треба пам'ятати, що тип уроку визначається метою. Досить часто спостерігається невідповідність між поставленою метою, типом уроку та його структурою. Наприклад, на уроці узагальнення і систематизації взагалі відсутня систематизація в певній системі взаємозв'язків, а є лише повторення окремих фактів або дій у вигляді переліку. Особливо це стосується уроків, що проводяться у формі ігор, змагань тощо. Отже, Оскільки мета уроків є різноманітною, різноманітними будуть і відповідно структури уроків. Це дасть можливість уникнути традиційного комбінованого типу уроку.

5.Оптимальний, обґрунтований вибір форм і методів проведення навчального заняття. В останній час "модним" стало проведення уроків у новій, нетрадиційній ігровій формі: урок-аукціон, урок-вікторина, урок-екскурсія (подорож), урок-диспут тощо. Звичайно, не можна стверджувати, що всі ці уроки апріорі є не ефективні. Проте деякі вчителі переоцінюють значення цієї форми до такого ступеня, що вона превалює над змістом, метою навчальної діяльності на уроці. Як свідчить практика, найрезультативнішим є той урок, на якому оптимально та раціонально підібрані навчальні форми і методи, поєднані традиційні та нетрадиційні підходи до проведення навчального заняття.

6.Раціональне і комплексне використання тих чи інших засобів навчання. Як свідчить практика, іноді вчителі надмірно захоплюються на уроці (особливо відкритому) різноманітними технічними засобами навчання, дидактичними матеріалами тощо, діючи за принципом: чим більше, тим краще. Це призводить до того, що за декораціями залишається не розкритою тема уроку. Застосування вчителем кожного засобу виправдано тоді, коли воно економить сили педагога та учня, час уроку, покращує сприйняття навчального матеріалу, дозволяє здійснити контроль за тим, що вивчено тощо, і, звичайно, коли застосування того чи іншого засобу навчання не є гіпертрофованим.

передбачення "родзинки" уроку . Щоб навчальне заняття було цікавим для дітей, воно повинно містити таке, що викликає подив, захоплення, інтерес - одним словом те, що вони будуть пам'ятати, коли все інше забудеться. Це можуть бути цікаві факти або навіть нестандартні підходи до уже відомого.

Об'єктивне, справедливе оцінювання рівня навчальних досягнень учнів -це одна із найважливіших складових сучасного уроку.

По-перше, кожен учитель чітко має визначити оцінювання: навіщо потрібна оцінка. Зазвичай учителі відзначають, що оцінювання потрібне для того, щоб:

- стимулювати мотивацію школярів до навчання і отримання знань;

Як свідчить сучасна педагогічна практика, в процесі оцінювання рівня навчальних досягнень учнів доречно використовувати два типи критеріїв: соціальні та індивідуальні . Інструментарієм оцінювання сьогодні є "Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів у системі загальної середньої освіти", розроблені МОНУ на міжпредметному та предметному рівнях. Застосування критеріїв дає змогу порівняти результат, отриманий учнем сьогодні, з його попередніми результатами, і тим самим виявляється динаміка його розвитку.

Коментування оцінки є обов'язковим, незалежно від того, чи відповідь учня є усною чи письмовою.

Поєднання вчителем у своїй роботі індивідуальних і соціальних еталонів проявляється в тому, що учень не тільки засвоює зміст навчального матеріалу, а й сам контролює і корегує свою пізнавальну діяльність. Це і є ідеальна ситуація з критеріями оцінювання.

, не дивлячись на бурхливі зміни в суспільному житті, інноваційні підходи до вирішення освітянських проблем, як класична форма в системі роботи загальної середньої освіти є стержнем організації навчально-виховного процесу .

Отже, психолого-педагогічні та техніко-гігієнічні вимоги до сучасного уроку зводяться до дотримання таких узагальнених положень:

2) Врахування реальних навчальних можливостей різних класів або груп, цілеспрямована ліквідація прогалин в знаннях.

3)Обміркування та вирішення в єдності завдань освіти, виховання, психологічного розвитку.

4)Вибір раціональної структури та темпу проведення уроку, які забезпечують вирішення поставлених завдань і продуктивне використання часу уроку: "Цілі визначають тип уроку. Тип уроку визначає його структуру, структура - розподіл часу на різних етапах".

5)Забезпечення практичної і профорієнтаційної спрямованості навчального процесу, створення реальних можливостей щодо використання учнями знань, умінь, навичок, які вони отримали, з метою попередження формального засвоєння теорії.

6)Концентрація уваги учнів на важливих наукових поняттях, висновках, правилах, світоглядних і виховних ідеях; виділення об'єкта міцного засвоєння. Зв'язок змісту уроку з життям, з практикою і особистим життєвим досвідом учня; використання міжпредметних зв'язків з метою формування цілісної наукової картини світу в інтересах економії часу.

7)Розширення арсеналу вибору методів переважно за рахунок активних, інтенсивних методів; використання на уроці оптимального поєднання різних методів.

8)Поєднання колективної форми роботи з груповими та індивідуальними.

9)Здійснення на основі діагностики навчальних можливостей диференційованого підходу до учнів з акцентом на надання диференційованої допомоги учням з різним рівнем підготовки з предмета.

10)Формування у всіх учнів активного ставлення до навчальної діяльності, навичок раціональної організації навчальної праці безпосередньо на уроці.

11)Спілкування з учнями на основі поєднання вимогливості з повагою до особистості.

13)Удосконалення сприятливих для роботи гігієнічних та естетичних умов.

14)Визначення змісту і обсягу домашніх завдань з урахуванням часу, який необхідний на їх підготовку; якщо необхідно, коментувати методики їх виконання, намагатися, щоб навчання здійснювалося на самому уроці, а обсяг домашнього завдання скорочувався (там, де це можливо).

Отже сучасний урок це:

v це урок, на якому вчитель викладає матеріал зрозуміло і доступно;

"Учитель готується до хорошого уроку все життя... Така духовна і філософська основа нашої професії і технологія нашої праці: щоб дати учням іскорку знань, вчителеві треба ввібрати ціле море світла".

В.О.Сухомлинський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендацію

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шиліпук Наталія Адамівна

# data[].attributes.attachment_link.title
" Ознаки сучасного уроку .Його структура "

# data[].attributes.attachment_link.description
Безумство - діяти по-старому і чекати нових результатів. Альберт Ейнштейн Які б новації не вводилися, лише на уроці, як сотні років тому, зустрічаються учасники освітнього процесу: вчитель та учень. Між ними завжди - океан знань і рифи протиріч. І це - нормально.

# data[].attributes.headline
Проект уроку узагальнення і систематизації знань. Презентація 

# data[].attributes.subject
Проект уроку узагальнення і систематизації знань. Презентація 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
узагальнення

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
систематизації

# data[].attributes.attachment_link.title
Проект уроку узагальнення і систематизації знань. Презентація

# data[].attributes.attachment_link.description
Для учителів літератури, які прагнуть аби їхні любили читати. Презентація на урок Зарубіжна література скачати

# data[].attributes.headline
Типи уроків і їх структура 

# data[].attributes.subject
Типи уроків і їх структура 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Урок є складним "відрізком" навчального процесу. Як усі складні об'єкти, уроки можуть бути поділені на типи за різними ознаками. За якими ж ознаками групуються уроки? Проблема ця дуже складна і не вирішена остаточно ні у світовій, ні у вітчизняній дидактиці Кількість класифікацій сьогодні вираховується десятками.

Із педагогів минулого найстрункішу класифікацію уроків дав К. Д Ушинський. Він виділив такі типи уроків: 1) уроки змішані, метою яких є повторення вивченого, пояснення і закріплення нового матеріалу, 2) уроки усних вправ, 3) уроки письмових вправ, 4) уроки перевірки й оцінки знань, які проводяться після певного періоду навчання та наприкінці навчального року.

Сучасна дидактика в цілому зберігає розроблену К. Д. Ушинськпм класифікацію уроків, але дещо її уточнює. Основними типами уроків, які проводяться в школі, є такі:

1) комбіновані (змішані);

2) уроки засвоєння нових знань;

3) уроки засвоєння навичок і умінь;

4) уроки застосування знань, навичок і умінь;

5) уроки узагальнення і систематизації знань;

6) уроки перевірки, оцінки і корекції знань, навичок і умінь

Класифікація уроків за основною дидактичною метою є найзручнішою для вчителя. Складаючи календарний або тематичний план занять, учитель розподіляє уроки на весь розділ за дидактичною метою: Під поняттям "структура уроку" розуміють побудову уроку: елементи або етапи будови уроку, їх послідовність, взаємозв'язки між ними.

Характер елементів структури визначається тими завданнями, які постійно слід вирішувати на уроках певного типу, щоб найбільш раціональним шляхом досягти тих чи інших дидактичних завдань. Характер і послідовність цих завдань залежать від логіки і закономірностей того навчального процесу, який реалізується на уроках певного типу. Зрозуміло, що логіка засвоєння знань відрізняється від логіки засвоєння умінь і навичок, а тому й відрізнятиметься структура уроків відповідних типів. У зв'язку з цим кожний тил уроку має власну структуру.

# data[].attributes.attachment_link.title
Типи уроків і їх структура

# data[].attributes.attachment_link.description
Урок є складним "відрізком" навчального процесу. Як усі складні об'єкти, уроки можуть бути поділені на типи за різними ознаками. За якими ж ознаками групуються уроки? Проблема ця дуже складна і не вирішена остаточно ні у світовій, ні у вітчизняній дидактиці Кількість класифікацій сьогодні вираховується десятками. Із педагогів минулого найстрункішу класифікацію уроків дав К.

# data[].attributes.headline
Презентація "Урок – як форма організації навчального процесу. Типи та структура уроків" 

# data[].attributes.subject
Презентація "Урок – як форма організації навчального процесу. Типи та структура уроків" 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
цілепокладання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
цілереалізацію

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
формулювання

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Урок - як форма організації навчального процесу. Типи та структура уроків"

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація містить інформацію про урок, його мету, цілепокладання та цілереалізацію, типи уроків, їх структури. Також є завдання, яке включає формулювання мети та визначення етапів та роботу вчителя і учнів на кожному етапі за поданими темами уроків. На допомогу молодим вчителям у своїй роботі.

# data[].attributes.headline
Сучасний урок літератури: тематична карткадля учня-читача (за творчістю М. Вороного)

# data[].attributes.subject
Сучасний урок літератури: тематична карткадля учня-читача (за творчістю М. Вороного)

# data[].attributes.attachment_link.title
техн карта (кур. мова)

# data[].attributes.attachment_link.title
техн картка схема

# data[].attributes.headline
Довідник сучасного в

# data[].attributes.body
Довідник сучасного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Довідник сучасного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
критичне мислення

# data[].attributes.attachment_link.title
Як провести МК

# data[].attributes.attachment_link.title
Методика і технологія

# data[].attributes.attachment_link.title
майстер-клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Майстер-клас для вихователів мусієнко

# data[].attributes.attachment_link.title
Майстер клас у системі роботи з педагогічними кадрами

# data[].attributes.headline
Аналіз поетичного твору

# data[].attributes.subject
Аналіз поетичного твору

# data[].attributes.attachment_link.title
Аналіз поетичного твору

# data[].attributes.headline
Аналіз ліричного тво

# data[].attributes.body
Аналіз ліричного твору (зразок)

# data[].attributes.attachment_link.title
аналіз вірша зразок

# data[].attributes.headline
Технологічна картка

# data[].attributes.subject
Технологічна картка

# data[].attributes.headline
ЗНО 2014 світова література. Онлайн тест

# data[].attributes.subject
ЗНО 2014 світова література. Онлайн тест

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рейтинг: / 4

Подробности

Просмотров: 1531

Дізнайтесь наскільки Ви готові до ЗНО з світової літератури.

Пройдіть безкоштовний онлайн-тест складений згідно з основним тестом

Як влаштований тест.
Даний тест складається з 60 завдань основного тесту ЗНО 2014 з світової літератури. Завдання відкриваються у порядку зростання їх номеру. При натисканні кнопки "пропустити завдання" Ви переходите до наступного за номером завдання. Після того як пройдено усі 60 завдань (їх дозволяється і пропускати), знову розпочинається показ пропущених раніше завдань.

Тест закінчується, коли:

дано відповіді на всі завдання;

вичерпано час тестування;

Ви натиснули кнопку "завершити тест".

Як нараховуються бали.
За кожну вірну відповідь у завданнях №1-48 (тести), нараховується 1 бал.

За кожну вірно вказану логічну пару у завданнях №49-52 (встановити відповідність), нараховується 1 балл.

За кожну повністю вірно вказану послідовність настання подій у завданнях №53-56, нараховується 3 бали, за вірно вказані тільки початкову та кінцеву події нараховується 2 бали, за вірно вказанні тільки початкову або кінцеву події - 1 бал.

За кожний вірно вказаний пункт зі списку у завданнях №57-60 (обрати зі списку 3 вірних відповіді), нараховується 1 бал.

За результатами тестування можливо набрати від 0 до 88 балів.

Потім, набрані під час тестування бали перераховуються в 200-бальну шкалу ЗНО у відповідності з таблицею перерахунку тестових балів для ЗНО 2014 з світової літератури.
Як відповідати на питання
Для тестових питань (завдання №1-48) оберіть вірний на Ваш погляд варіант відповіді і натисніть кнопку "підтвердити відповідь" .

Для питань на встановлення відповідності (завдання №49-52) для кожного пункту оберіть відповідну на ваш погляд літеру і натисніть кнопку "підтвердити відповідь" .

Для питань на встановлення вірної послідовності подій (завдання №53-56) для кожного порядкового номеру послідовності оберіть відповідну на ваш погляд літеру і натисніть кнопку "підтвердити відповідь".

Для питань з вибором вірних відповідей зі списку (завдання №57-60), оберіть 3 різних вірних (на Ваш погляд) відповіді. Порядок вибору цифр у відповідях ролі не відіграє (наприклад, комбінації відповідей "146", "461", "614" і т.д - вважаються однаковими).

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світова література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
основний тест

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО 2014 світова літертаура. Онлайн тест

# data[].attributes.attachment_link.description
Рейтинг: / 4 Подробности Просмотров: 1531 Дізнайтесь наскільки Ви готові до ЗНО з світової літератури. Пройдіть безкоштовний онлайн-тест складений згідно з основним тестом Як влаштований тест. Даний тест складається з 60 завдань основного тесту ЗНО 2014 з світової літератури. Завдання відкриваються у порядку зростання їх номеру.

# data[].attributes.headline
ЗНО-ОНЛАЙН Всі запитання зі світової літератури (2013)

# data[].attributes.subject
ЗНО-ОНЛАЙН Всі запитання зі світової літератури (2013)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
сайт ЗНО - Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світова література

# data[].attributes.attachment_link.title
Всі запитання ЗНО зі світової літератури - сайт ЗНО - Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.description
Запитання тестів зовнішнього незалежного оцінювання зі світової літератури за всі роки проведення тестування (ЗНО)

# data[].attributes.headline
Завдання та відповіді гри «Sunflower»

# data[].attributes.subject
Завдання та відповіді гри «Sunflower»

# data[].attributes.attachment_link.title
Гра "Sunflower" - Завдання та відповіді

# data[].attributes.headline
300 ПИТАНЬ ДЛЯ ВИПРОБУВАНЬ

# data[].attributes.subject
300 ПИТАНЬ ДЛЯ ВИПРОБУВАНЬ

# data[].attributes.attachment_link.title
Брошура 300 питань для випробувань

# data[].attributes.headline
Тестування вчителів у І (зональному) турі Всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020» у номінації «Зарубіжна література

# data[].attributes.subject
Тестування вчителів у І (зональному) турі Всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020» у номінації «Зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лисянська Наталія Павлівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Тестування вчителів у І (зональному) турі Всеукраїнського конкурсу "Учитель року - 2020" у номінації "Зарубіжна література" - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з зарубіжної літератури (11 клас). На кожне запитання - 1 правильна відповідь. Кожна правильна відповідь оцінюється в 1 (один) бал.

# data[].attributes.headline
Зразки технологічних карт

# data[].attributes.subject
Зразки технологічних карт

# data[].attributes.attachment_link.title
Зразки технологічних карт

# data[].attributes.headline
Структура технологічної картки

# data[].attributes.subject
Структура технологічної картки

# data[].attributes.attachment_link.title
Структура технологічної карти

# data[].attributes.headline
Технологічна картка. Методичні рекомендації

# data[].attributes.subject
Технологічна картка. Методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.title
Технол картка. МР

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологічна картка

# data[].attributes.attachment_link.title
Організіція Учитель року 2020 PowerPoint

# data[].attributes.headline
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу педагогічної майстерності.Формат: проведення уроку в 5–11 класах у Давидковецькій ЗОШ І-ІІІ ст.Кейс конкурсного випробування (клас, тема уроку) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Теми конкурсних уроків обираються за період від початку навчального року до часу проведення конкурсу відповідно до програм «Зарубіжна література» для 5–9 класів та 10–11 класів (рівень стандарту). Оцінюється: знання предмета, методична компетентність, науковість, творчий підхід; спрямованість на формування цілісності знань, предметних та ключових компетентностей, цінностей і ставлень; реалізація наскрізних змістових ліній, результативність та практична доцільність використаних методів і засобів, професійні якості вчителя. 

# data[].attributes.subject
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу педагогічної майстерності.Формат: проведення уроку в 5–11 класах у Давидковецькій ЗОШ І-ІІІ ст.Кейс конкурсного випробування (клас, тема уроку) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Теми конкурсних уроків обираються за період від початку навчального року до часу проведення конкурсу відповідно до програм «Зарубіжна література» для 5–9 класів та 10–11 класів (рівень стандарту). Оцінюється: знання предмета, методична компетентність, науковість, творчий підхід; спрямованість на формування цілісності знань, предметних та ключових компетентностей, цінностей і ставлень; реалізація наскрізних змістових ліній, результативність та практична доцільність використаних методів і засобів, професійні якості вчителя. 

# data[].attributes.headline
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу вміння адаптувати власну педагогічну ідею (методи, прийоми роботи) до специфіки навчальних тем та вікових особливостей учнів.Формат: проведення майстер-класу для педагогічних працівників або студентів.Кейс конкурсного випробування (клас, навчальна тема) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Вибір методів, прийомів роботи учасник/учасниця конкурсу здійснює самостійно з урахуванням власної педагогічної ідеї, що зазначена в інформаційній картці.Тривалість підготовки – 2 години; тривалість виступу – до 20 хвилин, відповіді на запитання журі – до 5 хвилин.Оцінюється: доцільність вибору методів та прийомів, майстерність та ефективність їх використання; відповідність продемонстрованих методів та прийомів власній педагогічній ідеї, меті, змісту навчання; дотримання принципів проведення майстер-класу.

# data[].attributes.subject
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу вміння адаптувати власну педагогічну ідею (методи, прийоми роботи) до специфіки навчальних тем та вікових особливостей учнів.Формат: проведення майстер-класу для педагогічних працівників або студентів.Кейс конкурсного випробування (клас, навчальна тема) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Вибір методів, прийомів роботи учасник/учасниця конкурсу здійснює самостійно з урахуванням власної педагогічної ідеї, що зазначена в інформаційній картці.Тривалість підготовки – 2 години; тривалість виступу – до 20 хвилин, відповіді на запитання журі – до 5 хвилин.Оцінюється: доцільність вибору методів та прийомів, майстерність та ефективність їх використання; відповідність продемонстрованих методів та прийомів власній педагогічній ідеї, меті, змісту навчання; дотримання принципів проведення майстер-класу.

# data[].attributes.headline
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу педагогічної майстерності з організації аналізу та інтерпретації поетичного тексту. Формат: проведення фрагменту уроку.Кейс конкурсного випробування (клас, поетичний твір) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Тривалість підготовки – 1 година; тривалість виступу – до 15 хвилин, відповіді на запитання журі – до 5 хвилин.Оцінюється: володіння методиками аналізу та інтерпретації поетичного твору; формування ключових та предметних компетентностей учнів, реалізація наскрізних змістових ліній; доцільність та оптимальність обраних методів, прийомів, способів та засобів; творчий підхід до формату проведення аналізу, візуалізації матеріалу тощо. 

# data[].attributes.subject
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу педагогічної майстерності з організації аналізу та інтерпретації поетичного тексту. Формат: проведення фрагменту уроку.Кейс конкурсного випробування (клас, поетичний твір) визначається окремо для кожного учасника/учасниці конкурсу шляхом жеребкування. Тривалість підготовки – 1 година; тривалість виступу – до 15 хвилин, відповіді на запитання журі – до 5 хвилин.Оцінюється: володіння методиками аналізу та інтерпретації поетичного твору; формування ключових та предметних компетентностей учнів, реалізація наскрізних змістових ліній; доцільність та оптимальність обраних методів, прийомів, способів та засобів; творчий підхід до формату проведення аналізу, візуалізації матеріалу тощо. 

# data[].attributes.headline
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу вміння використовувати в освітньому процесі сучасні методи, прийоми, форми та засоби. Формат: складення технологічної карти, що репрезентуватиме методичну підготовку вчителя до уроку. Кейс конкурсного випробування  (клас, тема уроку) визначається шляхом жеребкування. У технологічній карті має бути відображено: етапи уроку; ключові та предметні компетентності, що формуються; методи, прийоми, форми, засоби, що використовуються на певному етапі уроку; діяльність учнів; діяльність вчителя.Завдання виконується на комп’ютері.Тривалість виконання завдання – 2 години. Для оцінювання роботи шифруються.Оцінюється: спрямованість обраних методів, прийомів, форм, засобів на розвиток конкретної навички або конкретного уміння та їх доцільність; застосування знаннєвого, діяльнісного та ціннісного компонентів; реалізація наскрізних змістових ліній; урахування вікових особливостей учнів.

# data[].attributes.subject
Мета: демонстрація учасником/учасницею конкурсу вміння використовувати в освітньому процесі сучасні методи, прийоми, форми та засоби. Формат: складення технологічної карти, що репрезентуватиме методичну підготовку вчителя до уроку. Кейс конкурсного випробування  (клас, тема уроку) визначається шляхом жеребкування. У технологічній карті має бути відображено: етапи уроку; ключові та предметні компетентності, що формуються; методи, прийоми, форми, засоби, що використовуються на певному етапі уроку; діяльність учнів; діяльність вчителя.Завдання виконується на комп’ютері.Тривалість виконання завдання – 2 години. Для оцінювання роботи шифруються.Оцінюється: спрямованість обраних методів, прийомів, форм, засобів на розвиток конкретної навички або конкретного уміння та їх доцільність; застосування знаннєвого, діяльнісного та ціннісного компонентів; реалізація наскрізних змістових ліній; урахування вікових особливостей учнів.

# data[].attributes.headline
Мета: оцінити теоретичні знання конкурсантів. Формат: тести у форматі ЗНО; запитання розподіляються у співвідношенні: 75% від загальної кількості – предмет і методика його викладання, 25% – психологія та педагогіка. Роботи учасників кодуються.Тести можуть містити завдання з вибором однієї або декількох правильних відповідей із запропонованих, установлення відповідності логічно-пов’язаних пар, встановлення правильної послідовності, відкриті завдання з короткою відповіддю.

# data[].attributes.subject
Мета: оцінити теоретичні знання конкурсантів. Формат: тести у форматі ЗНО; запитання розподіляються у співвідношенні: 75% від загальної кількості – предмет і методика його викладання, 25% – психологія та педагогіка. Роботи учасників кодуються.Тести можуть містити завдання з вибором однієї або декількох правильних відповідей із запропонованих, установлення відповідності логічно-пов’язаних пар, встановлення правильної послідовності, відкриті завдання з короткою відповіддю.

# data[].attributes.headline
Інформаційна картка *учасника всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020» 

# data[].attributes.subject
Інформаційна картка *учасника всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020» 

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційна картка

# data[].attributes.headline
Наказ Відділу освіти, культури, молоді та спорту Хмельницької райдержадміністрації від 23.09.2019 №85-но «Про проведення першого (районного) тупу всеукраїнського конкурсу «Учитель року-2020» 

# data[].attributes.subject
Наказ Відділу освіти, культури, молоді та спорту Хмельницької райдержадміністрації від 23.09.2019 №85-но «Про проведення першого (районного) тупу всеукраїнського конкурсу «Учитель року-2020» 

# data[].attributes.headline
Наказ Департаменту освіти і науки  Хмельницької обласної державної адміністраціївід 16.09.2019 р. № 334-ад   “Про проведення (обласного)  туру всеукраїнського конкурсу “Учитель року-2020”

# data[].attributes.subject
Наказ Департаменту освіти і науки  Хмельницької обласної державної адміністраціївід 16.09.2019 р. № 334-ад   “Про проведення (обласного)  туру всеукраїнського конкурсу “Учитель року-2020”

# data[].attributes.headline
Положення про всеукраїнський конкурс «Учитель року», затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11 серпня 1995 р. № 638 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 2018 р. № 370)

# data[].attributes.subject
Положення про всеукраїнський конкурс «Учитель року», затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11 серпня 1995 р. № 638 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 2018 р. № 370)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Законодавство України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Положення про всеукраїнський конкурс "Учитель року"

{Із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ
№ 900 від 14.09.2005
№ 370 від 16.05.2018}

На виконання Указу Президента України від 29 червня 1995 р. № 489 "Про всеукраїнський конкурс "Учитель року" Кабінет Міністрів України ПОСТАНОВЛЯЄ:

1. Затвердити Положення про всеукраїнський конкурс "Учитель року", що додається.

2. Міністерству фінансів, Уряду Автономної Республіки Крим, обласним, Київській і Севастопольській міським державним адміністраціям передбачати у відповідних бюджетах кошти на проведення щорічного всеукраїнського конкурсу "Учитель року".

3. Установити, що перший всеукраїнський конкурс "Учитель року" проводиться у 1995/96 навчальному році.

Прем'єр-міністр України

Є.МАРЧУК

М.СЕЛІВОН

Інд. 28

ПОЛОЖЕННЯ
про всеукраїнський конкурс "Учитель року"

1. Всеукраїнський конкурс "Учитель року" (далі - конкурс) проводиться з метою підвищення престижності професії вчителя в суспільстві.

Завданнями конкурсу є:

виявлення та підтримка талановитих педагогічних працівників, поширення кращого педагогічного досвіду;

розвиток творчого потенціалу вчителя та підвищення його професійної майстерності;

сприяння самореалізації вчителя.

2. Конкурс проводить МОН разом з Національною академією педагогічних наук.

Національна академія педагогічних наук здійснює наукове супроводження конкурсу, сприяє поширенню педагогічного досвіду учасників конкурсу.

Організаційно-методичне забезпечення проведення конкурсу здійснює Державна наукова установа "Інститут модернізації змісту освіти".

3. МОН щороку визначає строки проведення конкурсу та реєстрації педагогічних працівників для участі в конкурсі; затверджує номінації (не більше ніж п'ять), з яких проводиться конкурс, склад центрального організаційного комітету конкурсу та журі кожної номінації третього туру, заклади та установи, на базі яких проводиться третій тур конкурсу.

4. Мовою конкурсу є державна мова. Допускається використання іноземних мов у номінаціях з відповідних іноземних мов.

5. Конкурс проводиться щороку у три тури:

перший, зональний - в зонах, визначених структурними підрозділами з питань освіти Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій з урахуванням кількості зареєстрованих учасників конкурсу - педагогічних працівників закладів загальної середньої, професійної (професійно-технічної) освіти, що перебувають в районному, міському, обласному, державному підпорядкуванні або відносяться до об'єднань територіальних громад. Кількість учасників першого туру в одній зоні не може бути меншою ніж три особи в кожній номінації;

другий, регіональний - в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі;

третій, всеукраїнський.

6. Перший і другий тури конкурсу можуть проводитися в один або два (відбірковий та фінальний) етапи.

Третій тур конкурсу проводиться у два етапи - відбірковий та фінальний.

7. Центральний організаційний комітет конкурсу щороку затверджує умови та порядок проведення конкурсу та не пізніше ніж за два місяці до початку першого туру конкурсу забезпечує їх доведення до відома педагогічної громадськості шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МОН.

8. Для проведення першого і другого турів конкурсу утворюються організаційні комітети, журі в кожній номінації, склад яких затверджується відповідними структурними підрозділами з питань освіти Автономної Республіки Крим, обласних, районних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій за поданням методичних служб, закладів післядипломної педагогічної освіти.

9. Конкурс проводиться на добровільних засадах.

Учасниками конкурсу є педагогічні працівники закладів загальної середньої, професійної (професійно-технічної) освіти за основним місцем роботи, які мають стаж педагогічної роботи не менше трьох років, зареєструвалися та подали до організаційного комітету першого туру матеріали, що визначені умовами та порядком проведення конкурсу.

10. Участь у кожному наступному турі конкурсу беруть переможці попереднього туру в кожній номінації, на яких відповідний організаційний комітет подає до організаційного комітету наступного туру конкурсу матеріали, що визначені умовами та порядком проведення конкурсу.

Якщо перший чи другий тур в окремих регіонах не проводився, педагогічні працівники, які бажають взяти участь у конкурсі, можуть надіслати до організаційного комітету наступного туру матеріали, що визначені умовами та порядком проведення конкурсу.

11. На відбірковому етапі третього туру конкурсу визначаються учасники фінального етапу конкурсу (не більш як 12 осіб у кожній номінації).

На фінальному етапі третього туру визначаються переможець, два лауреати та дипломанти конкурсу в кожній номінації.

12. На підставі рішення журі кожної номінації третього туру конкурсу центральний організаційний комітет вносить МОН пропозиції щодо внесення клопотань про присвоєння переможцям конкурсу почесного звання "Заслужений вчитель України", нагородження лауреатів грамотами Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України.

13. Переможці конкурсу нагороджуються грошовими преміями в розмірі п'яти мінімальних заробітних плат; лауреати - чотирьох (друге місце) і трьох (третє місце) мінімальних заробітних плат відповідно.

14. Переможці, лауреати, дипломанти та учасники третього туру конкурсу нагороджуються дипломами центрального організаційного комітету, а також можуть бути представлені до відомчих заохочувальних відзнак.

15. Фінансові витрати на підготовку і проведення першого і другого турів конкурсу здійснюються за рахунок місцевих бюджетів, на організацію третього туру та забезпечення нагородження переможців, лауреатів, дипломантів, учасників - за рахунок коштів державного бюджету.

{Положення в редакції Постанови КМ № 370 від 16.05.2018}

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про всеукраїнський конкурс "Учитель року"

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Положення про всеукраїнський конкурс "Учитель року" {Із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 900 від 14.09.2005 № 370 від 16.05.2018} На виконання Указу Президента України від 29 червня 1995 р. № 489 "Про всеукраїнський конкурс "Учитель року" Кабінет Міністрів України ПОСТАНОВЛЯЄ: 1. Затвердити Положення про всеукраїнський конкурс "Учитель року", що додається.

# data[].attributes.headline
Указ Президента України від 29 червня 1995 року № 489 «Про всеукраїнський конкурс «Учитель року»

# data[].attributes.subject
Указ Президента України від 29 червня 1995 року № 489 «Про всеукраїнський конкурс «Учитель року»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Законодавство України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ 489/95, поточна редакція - Прийняття від 29.06.1995

 У К А З
 ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ
 Про всеукраїнський конкурс
 "Учитель року"

 З метою стимулювання активної участі вчителів у становленні і
розвитку національної системи освіти, популяризації кращих
педагогічних здобутків і професійної майстерностіп о с т а н о в л я ю:
 1. Підтримати ініціативу Міністерства освіти України,
Академії педагогічних наук України, Творчої спілки вчителів
України, Педагогічного товариства України і заснувати
щорічний всеукраїнський конкурс "Учитель року". 2. Кабінету Міністрів України затвердити у місячний строк
Положення про щорічний всеукраїнський конкурс "Учитель року",
передбачивши, зокрема, що переможцям конкурсу присвоюється звання
"Заслужений учитель України".

 Президент України Л.КУЧМА
 м.Київ, 29 червня 1995 року
 N 489/95

# data[].attributes.attachment_link.title
Про всеукраїнський конкурс "Учитель року"

# data[].attributes.attachment_link.description
Документ 489/95, поточна редакція - Прийняття від 29.06.1995 У К А З ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ Про всеукраїнський конкурс "Учитель року" З метою стимулювання активної участі вчителів у становленні ірозвитку національної системи освіти, популяризації кращих педагогічних здобутків і професійної майстерностіп о с т а н о в л я ю: 1.

# data[].attributes.headline
Статистичні дані за результатами реєстрації учасників у номінації "Зарубіжна література"

# data[].attributes.subject
Статистичні дані за результатами реєстрації учасників у номінації "Зарубіжна література"

# data[].attributes.headline
Лист Міністерства освіти і науки України від 23.08.2019 № 1/11-7730 "Про умови та порядок проведення всеукраїнського конкурсу "Учитель року - 2020"

# data[].attributes.subject
Лист Міністерства освіти і науки України від 23.08.2019 № 1/11-7730 "Про умови та порядок проведення всеукраїнського конкурсу "Учитель року - 2020"

# data[].attributes.headline
Наказ Міністерства освіти і науки України від 10.06.2019 № 798 «Про проведення всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020»

# data[].attributes.subject
Наказ Міністерства освіти і науки України від 10.06.2019 № 798 «Про проведення всеукраїнського конкурсу «Учитель року – 2020»