# data[].attributes.body
Stella, Kirke, Evelin

# data[].attributes.body
Breth Viivika Elena Erika

# data[].attributes.body
Madis, Rene, Saksia

# data[].attributes.attachment_link.title
Prantsusmaa Revulotsioon (Madis, Rene, Saskia)

# data[].attributes.body
Madis, Elena, Artur, Elisabeth
https://docs.google.com/presentation/d/1FN3FXpHx6PCsKiw0Mi2MCELtHwBTa2ohvMtAX33CoEQ/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Breth, Diana, Denis, (gregor puudus

# data[].attributes.body
Erika, Priit, Daniel, Marita

# data[].attributes.body
Kirke, Artur, Eveline, Helena

# data[].attributes.headline
Ülevaade 16. sajandi kirjandusest, ajaloost ja kunstist

# data[].attributes.subject
Ülevaade 16. sajandi kirjandusest, ajaloost ja kunstist

# data[].attributes.body
Stella, Evelin, Vadim, Elina

# data[].attributes.body
Madis, Elena, Artur, Elisabeth

# data[].attributes.body
Viivika, Kaur, Daniil, Kristina

# data[].attributes.body
Kaur, Daniil ja Viivika

# data[].attributes.headline
 Teadussaavutused ja mõtlemise areng varauusajal

# data[].attributes.subject
 Teadussaavutused ja mõtlemise areng varauusajal

# data[].attributes.body
Artur, Helena, Kirke, Eveline

# data[].attributes.body
Evelin, Elina ja Stella

# data[].attributes.body
Breth, Gregor, Diana, Denis

# data[].attributes.body
Elena, Arturi, Elisabethi, Madis U.

# data[].attributes.body
https://app.mindmup.com/map/new/1541407581223
Koostage rühmaga ideekaardid ja laadige need siia keskkonda.

a) uusaja mõiste ja uusaja periodiseering
b) Euroopa väärtused ja tähendus
c) Rahvusriigid ja nende piirid (riigikorrad, kolooniad, valitsejad, personaalunioonid, riigi maine jne)
d) Trükikunst muudab maailma
e) Muutused  XV sajandi maailmapildis
f) Suured maadeavastused
g) Teadussaavutused ja mõtlemise areng varauusajal

# data[].attributes.body
https://app.mindmup.com/map/new/1541407581223
Koostage rühmaga ideekaardid ja laadige need siia keskkonda

# data[].attributes.body
Erika, Priit ja Marita

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация без названия

# data[].attributes.body
Susanna, Saskia

# data[].attributes.body
Madis, Artur, Elena

# data[].attributes.body
Viivika, Kaur ja Daniil

# data[].attributes.body
https://www.oldehansa.ee/et/medieval-tallinn/medieval-highlights-of-tallinn/

# data[].attributes.body
Katk ja tuli Tallinna laastamas

Tallinlaste ajaloolises mälus on veel selgelt alles 1944. aasta märtsipommitamise õuduste öö, mil põles maha vähemalt kolmandik Tallinna toonast elamispinda ja hukkus üle 750 inimese.

Tallinna pikas ajaloos on olnud aga korduvalt hetk, kus põlenud maha suurem osa linna või surnud valdav osa linnaelanikest nakkushaiguste puhangus.

Keskaja esimene teadaolev suurem linnatulekahju oli Tallinnas 11. mail 1433. Kroonika sõnul olevat põlenud maha kõik kirikud ja kloostrid.

Vana hansalinn oli vaevalt suurpõlengust taastunud, kui 1464. aastal tabas linnas järgmine häda - katk. See viis koguni 2/3 linnakodanikest hauda.

1504. aastal oli taas katk. Pärast lühikest hingetõmbeaega möllas katk uuesti aastail 1515-1520. Katkupuhang segunes toona prantsuse rõugete ehk süüfilisega. Katk kimbutas jälle Revali elanikke 1549. Toona läksid katku tehtud laastamistöö tõttu teravaks suhted linna ja rüütelkonna vahel. Mõisnikke häiris, et rahvast tühjaks jäänud eeslinnadesse on asunud elama nende talupojad.

Alanud Liivi sõja ajal läks saatuse irooniana raeapteegist 1570. aastal liikvele katk. Kuna toona piirasid linna Ivan Julma väed, siis tabas see ka venelasi. 1571 oli katk jälle platsis. See kõik viis hauda pooled tallinlased. Teised venelaste piiramise aegu 1577 oli jälle see kuri haigus laastamas. Katk niitis tallinlasi ka 1580 ja 1597. Alanud Rootsi-Poola sõja alguses 1601 olid näljahäda ja katk üheskoos. Ka Rootsi aja lõpu suur näljahäda 1695-1697 laastas linna ja selle ümbrust.

Viimane suur katulaine käis üle Tallinna Põhjasõjas 1710-1711. Revalis kooles koguni 15 000 inimest, ellu jäid vaid vähesed.

Ülalinna Toompead on tuli laastanud 1288, 1433, 1553 ja 1581. Suurim tulekahju möllas Toompeal aga 6. juunil 1684. Sisuliselt kogu hoonestus põles. Nii on Toompea tänased aadlilossid pärit selle tulekahju järgsest ajast.

Seega on Tallinn korduvalt maha põlenud ja linna elanikkond vahetunud. Aga Revali müürid on uuesti kerkinud ja linn rahvaga täitunud.
http://jaakjuske.blogspot.com/2017/12/katk-ja-tuli-tallinna-laastamas.html?q=tallinn

# data[].attributes.body
Suure tüliga lõppenud rüütliturniirist ja Tallinna kohanime esmamainimisest

Tallinna Pühavaimu kiriku pastor Balthasar Russow kirjeldab oma kuulsas Liivimaa kroonikas ühte Raekoja platsil peetud rüütliturniiri ja sellega kaasnenud pahandusi.

"Aastal 1536, küünlapäeval, ratsutas Hermann von Brüggenei (Liivimaa ordu 42. meister, 1535–1549) uhkesti Tallinna sisse, kus talle truudust vannutati. Ja kui meister võõrusel raekojas viibis, oleks peaaegu suur õnnetus juhtunud aadlikkude ja kodanikkude vahel. Üks aadlimees ja keegi kaubasell tahtsid meistri auks turul turniiri pidada. Ning kui kaubasell aadlimehe hobuse seljast maha torkas, siis pahandas see teisi aadlikke üliväga, et üks kaupmees maavürsti ja teiste seisuste pealtvaatamisel peaks võiduhinna pärima. Nad lasksid sellepärast pahu sõnu langeda, millest seevõrra suur riid ja tüli aadli ning kodanikkude ja nende kaaslaste vahel tekkis, et nad oma mõõgad tupest tõmbasid ja ainult lausa kisa kuulda oli. Meister raekojas nõudis käe ja sõnaga rahu, heitis oma kübara peast ja leiva laualt käratseva rahva sekka, et neid niiviisi vaigistada; aga kõik see ei aidanud midagi. Gilditoad ja õllepoed pandi ka kiiresti kinni, et need kes sees olid, ei tuleks välja ega ei suurendaks kisa ja kära. Lõpuks rahustati see mürgel härra Thomas Fegesacki, linnapea poolt, kes oli lugupeetud mees," kirjutab kroonik Russow.

Muide, ordumeister Brüggeneile andsid toona truudusvande ka Tallinnas elavad eestlased ja teised mittesakslased. Selle truudusvande tekstis, mille pani kirja raesekretär Johann Sulstrop, on esmakordselt kirjalikes allikates kasutatud kohanime Tallinn, algtekstis sõnapaarina tallyna lynnhall.

Nii pole enam väga kaugel Tallinna kui kohanime esmamainimise 500. juubel.
http://jaakjuske.blogspot.com/?view=classic

# data[].attributes.headline
Prantsuse revolutsioon ja revolutsioonide algus Euroopas

# data[].attributes.subject
Prantsuse revolutsioon ja revolutsioonide algus Euroopas

# data[].attributes.body
Kirke, Susanna, Daniel, Marita

# data[].attributes.body
Susanna, Kirke, Daniel, Marita

# data[].attributes.body
Artur, Viivika, Stella ja Vadim

# data[].attributes.body
Artur, Viivika, Stella ja Vadim

# data[].attributes.body
Gregor, Elisabeth, Elena

# data[].attributes.body
Artur, Viivika, Stella ja Vadim

# data[].attributes.body
Algsete tsivilisatsioonide pühapaik/templid
Sunanna, Kirke,Daniel, Marita

# data[].attributes.body
Gregor, Elisabeth, Elena

# data[].attributes.headline
Gruppitöö (Artur Rumask, Viivika, Stella, Vadim)

# data[].attributes.subject
Gruppitöö (Artur Rumask, Viivika, Stella, Vadim)

# data[].attributes.body
Raha

# data[].attributes.body
Vene ja prantsuse kirjanikud
Grupp 3
Helena, cristen, kristina, kaur

# data[].attributes.body
Gregor, Elisabeth, Elena

# data[].attributes.body
Ateena
Grupp 3
Helena, cristen, kristina, kaur

# data[].attributes.body
Olid kroonide raha peal
Grupp 3
Helena, cristen, kristina, kaur

# data[].attributes.body
grupp 8

# data[].attributes.body
grupp 8

# data[].attributes.body
Grupp 3
Helena, cristen, kaur, kristina

# data[].attributes.body
nr 8

# data[].attributes.body
grupp 8

# data[].attributes.body
grupp nr 8

# data[].attributes.body
Gilgameš oli Rooma jumal, kes osales vaatemängudes, mis toimusid Vana-Rooma riigis ning seejärel oli tema auks püstitatud see mälestus skulptuur.

grupp 1

# data[].attributes.body
Juhan Liiv ja Aleksandr Puškin on luuletajad ja Lydia Koidula on kirjanik. Neid kõiki ühendab see, et nad on välja mõelnud oma teoseid.

grupp 1

# data[].attributes.body
Pildid on seotud Egiptuse ajalooga, see tähendab seda, et seal on Giza püramiidid ja jumalad ning kõigil jumalatel on oma tempel. Üks jumalatest on Herodotos.

grupp 1