# data[].attributes.body
Milgram: Tester for socialidentifikation
og at forsøgspersonerne oplever at de er med til noget vigtigt og dermed ikke lydighed overfor autoiteten (manden som sagde de skulle)

Zimbado:
han skaber de rammer/regler som han vil undersøge og opstår af sig selv.
fx. stiller han krav om at vogterne skal dehumanisere fangerne sker således ikke af sig selv.

# data[].attributes.body
o mindre kontakt mellem majoritet og minoritet => flere fordomme og intolerance.
Kontakt er vigtig men ikke flygtig.

Kontakten skal være kendetegnet ved:
1. Samme sociale status.
2. Samarbejde om fælles mål.
3. Foregå inden for institutionelle rammer.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan Asch, Milgram og Zimbardos eksperimenter bidrage til at forklare onde handlinger?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan Asch, Milgram og Zimbardos eksperimenter bidrage til at forklare onde handlinger?

# data[].attributes.body
Zimbardos (roller og kontekst) eksperiment viser at mennesket er i stand til at udvikle ondskab i højre grad. der er tale om rolle accept. da fangerne påtager sig rollen af at være "de udsatte" og fangerne påtager sig magt rollen.

Asch konformitetseksperiment
(gruppepress)
ondskab spiller også ind her. Da forsøgs personerne bliver presset af de andres meninger, og dermed opstår der gruppepress.

Milgrams
(autoritet over for lydighed)
Lydighedseksperiment
I dette eksperiment ses ondskab ved at personen som påføre elektrisk stød bliver ved, på trods af det er farligt. Dette kan i et dagligdags eksempel være mobning. Den som mobber er selv med stor energi deltagende i mobning, da fx den som bestemmer i gruppen kan odre et offer. Medløberne prøver på at overgå hinanden. Ondskaben bliver et mål i sig selv.

# data[].attributes.body
Asch:
- konformitetseksperiment. (Streg forsøg)

Milgram:
- Lydighedseksperiment.

Muzatar sherif:
- Robbers cave: den realistiske konfliktteori.

Zimbardo:
-  stanford fængselseksperiment.

Tajfel turner:
-  Minimalgruppeeksperimentet: sociale identitetsteori.

Jane Elliot:
-  A class divided.

Kritik:
- Negativ påvirkning af forsøgsdeltager => psykiske traumer => strengere krav til forsøgsopsætninger.
- .Bl.a. er fejl informering af forsøgspersoner blevet forbudt
- I laboratorie forsøg er de fleste variabler skrællet væk => en voldsom forenkling at virkeligheden.

# data[].attributes.body
80% gav stød på 150 V
65% til 450%

Pointz: ondskab er ikke i den enkeltes personlighed, men i relationerne.
Særligt i relation til en autoritet.
Lydighed overfor autoritet er en del af vores opdragelse og socialisering.
forholdet til autoritet er under forandring.

# data[].attributes.body
primærgruppe fx. er familien og de nære venner. Det giver sig selv, at en primærgruppe ikke må være større, end at alle kender hinanden personligt og kan mødes ansigt til ansigt

hvor i mod sekundær grupper er mindre intimt og personligt. sekundær grupper kan fx:
arbejdskollegerne, en sportsforening, en partiforening eller en bekendtskabskreds man selv opsøger.

# data[].attributes.body
En stereotyp er en slags generalisering af et område man ikke har så meget indsigt i.
stereotyp er et redskab til at strukturere vores omgivelser
forenklede opfattelser af hvordan mennesker er som ofte bygger på single stories.

(TED - TALK: the danger of a single story adichie)

# data[].attributes.body
En medlemsgruppe er ganske enkelt en gruppe, man er medlem af

# data[].attributes.body
en formel gruppe har det formål at skulle løse specifikke opgaver. Gruppens medlemmer har sjældent et meget personligt forhold til hinanden.
en formel gruppe kan fx værre:
venskabsgruppe eller en klike i en klasse eller på en arbejdsplads

# data[].attributes.body
Udgruppen kan være fans fra en anden fodboldklub, eller medlemmer af en anden religiøs, etnisk eller politisk gruppe, end den man selv tilhører. Forskellene mellem grupperne kan vokse til et regulært konfliktforhold, hvor de andre er de onde, de forkerte, de fortabte, de fjendtlige, og hvor alle nuancer i forståelsen af dem forsvinder til fordel for negative stereotyper og fordomme.

denne identifikation indadtil i gruppen kan der opstå en afgrænsning udadtil og en markering af forskelle i forhold til andre grupper, som vi vil kalde udgrupper.