# data[].attributes.headline
ДУЖЕ СТИСЛИЙ ПЕРЕКАЗ ТЕКСТУ (на допомогу тим учням, котрі не встигають прочитати оригінал)

# data[].attributes.subject
ДУЖЕ СТИСЛИЙ ПЕРЕКАЗ ТЕКСТУ (на допомогу тим учням, котрі не встигають прочитати оригінал)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Комедія в п'яти діях.

Дійові особи комедії:
- Пан Журден - міщанин;
- Пані Журден - його дружина;
- Люсіль - дочка Журденів;
- Клеонт - закоханий у Люсіль;
- Дорімена - маркіза;
- Дорант - граф, закоханий у Дорімену;
- Ніколь - покоївка в Журденів;
- Ков'єль - слуга Клеонта;
- Учитель музики;
- Учень учителя музики;
- Учитель танців;
- Учитель фехтування;
- Учитель філософії;
- Кравець;
- Його учень;
- Два лакеї.

Дійові особи балету в дії 1:
- Співачка;
- Двоє співаків;
- Танцюристи.

Дійові особи балету в дії 2:
- Учні кравцеві (що танцюють).

Дійові особи балету в дії 3:
- Кухарі (що танцюють).

Дійові особи балету в дії 4:
- Троє співаків;
- Турецька церемонія;
- Муфтій;
- Турки, помічники Муфтія (що танцюють);
- Дервіші (що співають);
- Турки (що танцюють).

Дійові особи балету в дії 5:
- Балет націй. Дія відбувається в Парижі, в господі пана Журдена.

Дія 1

Ява 1

Учитель музики, вчитель танців, два співака, співачка, два скрипаля, чотири танцівника.

Учителі музики та танців запрошують співаків і танцюристів до кімнати, щоб зачекати на господаря поки той ще спить. Учитель музики вихваляється перед учителем танців, що його учень написав серенаду для пана Журдена, але не дає її подивитися. Потім вони починають обговорювати вдачу свого пана. Учитель музики підмітив, що їм дуже пощастило, що господар дому не розбирається в мистецтві і платить їм за будь-який витвір, а учитель танців зізнався, що небайдужий до слави, і йому не подобається виставляти свої твори на варварський осуд бовдура, бо для нього головне визнання серед розуміючої публіки. Учитель музики погодився з його словами, але все ж наполягав на тому, що гроші важливіші, натомість учитель танців все ж таки хотів розвинути у пана смак до вічного, бо ж пан Журден прославляв їх творчість серед знатних міщан.

Ява 2

Пан Журден в халаті і нічному ковпаку, вчитель музики, учитель танців, учень вчителя музики, співачка, два співака, скрипалі, танцівники, два лакея.

Уже прокинувся пан Журден. Сьогодні він забарився, бо тепер одягається як заможний чоловік. Зайшовши у кімнату, він попросив музик і танцюристів показати їхній чи то пролог, чи то діалог, що ще раз підтверджує те, що йому було байдуже до мистецтва і він нічого в ньому не розумів. Пан наполягав, щоб учитель музики та учитель танців зачекали, поки йому принесуть новий костюм, який він хотів їм показати. Тоді господар продемонстрував свій дуже елегантний наряд: індійський халат, нові червоні оксамитові штани й зелений оксамитовий камзол. Учителі почали вихваляти його ранковий вигляд.

Після цього шляхтич прослухав написану учнем музику до замовленої серенади, яка видалася йому сумною і нецікавою. У результаті він заспівав безглузду пісеньку про овечку, на що у відповідь він отримав безліч похвал за прекрасний голос і відчуття краси. Учитель музики підкреслив, що всі безладдя та війни, що кояться у світі, виникли саме через те, що ніхто не вчиться музики, а вчитель танців сказав, що інколи причиною невірного кроку у житті, є невміння людини танцювати. Пан Журден погодився з їхніми думками і задумався, де б знайти вільний час, щоб оволодіти всіма видами мистецтва, бо, крім учителя фехтування, він ще запросив учителя філософії, який повинен був почати заняття цього ранку.

Наприкінці господар послухав музичний діалог, що сподобався йому цікавенькими словечками, а танцюристи виконали танець, щоб пан Журден побачив зразок граціозних рухів.

Дія 2

Ява 1

Пан Журден, учитель музики, учитель танців.

Панові сподобався танець, а новина, що учителі поставили для нього балет, його звеселила, бо до нього мала прийти особа, заради якої він усе це робить. Учитель музики запропонував господарю проводити у себе вдома концерти для вельмож, бо всі багачі так роблять. Ця ідея так сподобалася панові, що він пустився в танок (менует) з учителем танців. Потім пан попросив навчити його кланятися маркізі (маркізі, що зветься Доріменою).

Ява 2

Пан Журден, учитель музики, учитель танців, лакей.

Лакей повідомляє, що прийшов учитель з фехтування. Пан просить його увійти, а учителя танців та учителя музики лишитися і поспостерігати за його заняттям.

Ява 3

Пан Журден, учитель музики, учитель танців, учитель фехтування, лакей з двома рапірами.

Учитель фехтування взяв у лакея рапіри (одну собі, а іншу дав пану Журдену) і, поєднуючи теорію з практикою, розпочав урок. Похвали для господаря від учителів музики і танців не довелося довго чекати.

Після уроку учитель фехтування зауважив, що його професія дуже важлива, і що цей вид мистецтва заслужив велику шану в державі, на відміну від музики і танців. Унаслідок таким грубим словам, розгортається протистояння між усіма вчителями, що мало не переросло у бійку. Пан Журден безуспішно намагається їх заспокоїти.

Ява 4

Учитель філософії, пан Журден, вчитель музики, учитель танців, учитель фехтування, лакей.

Заходить учитель філософії. Господар просить його примирити учителів. Учитель філософії звертає їх увагу на те, що немає нічого гіршого ніж гнів і роздратування через дрібниці. Тоді всі вчителі знову почали стверджувати, що все ж їх ремесло є найкращим. Це обурило вчителя філософії, бо поряд з його наукою ті заняття точно не є мистецтвом. Знову розгорілася сварка. Пану Журдену не вдалося їх заспокоїти. Вчителі пішли конфліктуючи.

Ява 5

Пан Журден, лакей.

Пан Журден розмовляє сам із собою: хай що хочуть те і роблять; нехай сваряться, а то ще халат свій порву, та й мені перепаде.

Ява 6

Учитель філософії, пан Журден, лакей.

Поправляючи комір, повертається учитель філософії і пропонує продовжити заняття. Пан Журден каже, що хотів би бути ученим і сердиться на своїх батьків, бо вони з дитинства не вчили його всяким наукам. Учитель заохочує його жагу до знань і пропонує почати заняття з освоєння логіки, яка вчить трьом процесам міркування. Для пана ця наука видалася занадто складною.

Етика теж не влаштувала господаря, бо він не збирається вгамовувати свій характер.

У фізиці занадто багато базікання і "накрученості".

Сам пан забажав зайнятися правописом, а потім навчитися визначати повний місяць за календарем. Учитель розпочав лекцію з голосних звуків, що дуже зацікавило шляхтича.

Після заняття пан Журден попросив учителя допомогти йому написати записку для знатної пані, в яку він закоханий. Процес підбору правильних слів не пройшов без суперечок. Відкриттям для пана були поняття "прози" та "рифми".

Господар і вчитель погодилися зустрітися завтра.

Ява 7

Пан Журден, лакей.

Пан Журден запитує у лакея чи не принесли йому костюм. Почувши заперечну відповідь, він обурився і розгнівався.

Ява 8

Пан Журден, кравець, підмайстер з костюмом для пана Журдена, лакей.

Прийшов кравець. Пан Журден пожалівся на тугі панчохи, які той йому надіслав. На що кравець йому сказав, що вони ще розтягнуться. Потім панові не сподобалися квіточки на костюмі голівками вниз, але дізнавшись, що всі пани так носять, той змінив свою думку.

Кравець вихвалявся своєю неперевершеною роботою як тільки міг. І тоді господаря збентежило те, що у кравця каптан із такого самого матеріалу, як і його попереднє замовлення, але кравцеві вдалося перевести тему розмови, і він наполіг, щоб примірка такого чудесного костюму відбувалася лише у супроводі особливих церемоній і запросив музик.

Ява 9

Пан Журден, кравець, підмайстер, підмайстри танцюючі, лакей.

ПЕРШИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД.

Кравець наказав підмайстрам одіти пана Журдена так, як вони одягають вельможних осіб. Четверо танцюючих підмайстрів одягають пана, а той потім проходжає поміж ними і вони дивляться чи добре сидить костюм.

Кравець звертається до пана Журдена "ваша милість" і просить дати чойові підмайстрам, щоб ті випили за його здоров'я. Така люб'язність дуже сподобалася господарю, тому він не пожалів грошей. Подякувавши зі словами "ваша ясновельможність", вони отримали ще. "Ваша світлість" теж не залишила пана байдужим. На цьому компліменти скінчилися, на що пан зрадів, бо він готовий був віддати їм всі свої гроші.

Ява 10

ДРУГИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Підмайстри танцюють радіючи щедрості пана Журдена.

Дія 3

Ява 1

Пан Журден, два лакея.

Пан просить лакеїв пройтися з ним по місту, щоб усі побачили його новий костюм, і наказав від нього не відставати. Підходить Ніколь.

Ява 2

Пан Журден, Ніколь, два лакея.

Ніколь сміється з костюма пана. Він хоче дати їй якесь доручення, але вона ніяк не може стримати сміх. Нарешті пан наказав їй прибрати будинок, бо до нього мають прийти гості.

Ява 3

Пані Журден, пан Журден, Ніколь, два лакея.

Пані Журден також насміхається з костюма свого чоловіка і його манер. Ніколь та пані критикують його любов до показухи, постійні скупчення людей у домі та усіх його вчителів. Пані каже, що краще б думав про те, що доньку пора вже заміж віддавати, а вчителів усіх порозганяти. Він стверджує, що це все нісенітниці, і що його дружина навіть не знає, що вона говорить прозою. Тоді господар починає вчити Ніколь вимовляти різні звуки і фехтувати. Пані Журден запевняє, що всі його вигадки з'явилися після того, як він зв'язався з аристократами, а ті в нього лише гроші позичають, як наприклад той, що саме прийшов.

Ява 4

Дорант, пан Журден, пані Журден, Ніколь.

Це прийшов Дорант. Привітавшись з господарями, він одразу звернув увагу на чудовий вигляд пана Журдена. На його думку, в цьому костюмі пан виглядав дуже струнким. Також Дорант повідомив пана, що сьогодні зранку він навіть розповідав про нього в королівському палаці.

За проханням Доранта, вони, з паном Жуденом, підрахували суму його боргу, але замість того щоб віддати його (хоча він стверджував що любить розплачуватися з боргами якнайшвидше), попросив ще двісті луїдорів, бо пан Журден його накращий друг, і якби він пішов до когось іншого, то той би образився. Господар дому не міг відмовити людині, яка нещодавно розповідала про нього в палаці, тому пішов по гроші, а його дружина під час розмови тільки й думала який її чоловік дурень, і що такі знайомства доведуть його до банкрутства.

Ява 5

Дорант, пані Журден, Ніколь.

Дорант цікавиться самопочуттям пані Журден, запитує де її донька, запрошує їх подивитися балет і комедію при королівському палаці, але пані відмовляється, бо зараз їй не дуже хочеться сміятися. Тоді гість невільно підмітив, що пані тепер не така красива як раніше, що її образило, і він вибачився.

Ява 6

Пан Журден, Дорант, пані Журден, Ніколь.

Пан Журден приносить гроші. Дорант повідомляє господаря, що дама його серця отримала каблучку з діамантом, що він їй передав через нього, і що вона прийде сьогодні на балет в будинок Журдена, за що пан йому дуже дякує. Дорант радить йому більше дарувати подарунків дамі, бо жінки це люблять, і тоді він точно завоює її серце. Пані Журден зацікавила тема їхньої особистої розмови, і тому вона підіслала Ніколь, щоб та підслухала їх діалог. Пан це помітив і служниця отримала ляпас від господаря.

Ява 7

Пані Журден, Ніколь.

Пані Журден зізнається Ніколь, що підозрює свого чоловіка у коханні до якоїсь іншої жінки, але вона не знає до кого саме в нього ці почуття. Та зараз це не головне, бо треба віддати її дочку заміж.

Пані Журден вподобала Клеонта, який закоханий у її доньку. Пані велить Ніколь покликати його, щоб разом піти просити у пана Журдена руки їхньої дочки Люсіль.

Ява 8

Клеонт, Ков'єль, Ніколь.

Ніколь, зустрівши Клеонта, хоче розповісти йому радісну новину, але той перебиває її і з образою наказує більше на розмовляти з ним і наказує передати зрадливій панночці, що їй більше не пощастить його обдурити. Коханий Ніколь Ков'єль, слуга Кдеонта, також не захотів з нею говорити. Ніколь пішла розповісти Люсіль про цю подію.

Ява 9

Клеонт, Ков'єль.

Клеонт розповідає Ков'єлю про своє безмежно чисте і щире кохання до панни Люсіль, і про те, як вона його зневажила, пройшовши мовчки повз нього останнього разу. Ков'єля спіткала така ж ситуація з Ніколь. Вони хочуть назавжди забути почуття до цих дівчат.

Клеонт просить слугу описати найгірші якості Люсіль, але коли Ков'єль починав говорити про її маленькі очі, великі губи, низенький зріст чи примхливу вдачу, Клеонт все заперечував і возвеличував всі якості до ідеалу.

З'являються Люсіль та Ніколь.

Ява 10

Люсіль, Ніколь, Клеонт, Ков'єль.

Заходять Люсіль і Ніколь. Вона вважають, що хлопців засмутило вчорашнє ігнорування їх присутності. Клеонт це підтвердив, і сказав, що збирається порвати з Люсіль стосунки. Ков'єль підтримав свого господаря. Коли дівчата хотіли пояснити все, то хлопці не захотіли їх слухати, а потім, навпаки, коли Клеонт все ж хотів дізнатися причину такої нечуваної поведінки, Люсіль та Ніколь відмовилися що-небудь пояснювати. Все ж, дійшовши порозуміння, Люсіль пояснила, що вона ішла з тіткою, яка постійно читає лекції їй про те, які небезпечні чоловіки, і саме тому вони мовчки пройшли повз кавалерів, щоб не засмучувати гостю. Ков'єль та Клеонт зрозуміли і пробачили дівчат.

Ява 11

Пані Журден, Клеонт, Люсіль, Ков'єль, Ніколь.

Пані Журден радить Клеонту зараз же попросити у пана Журдена благословення на шлюб з його донькою. Він дуже зрадів, бо це прохання співзвучне з його власним бажанням.

Ява 12

Клеонт, пан Журден, пані Журден, Люсіль, Ков'єль, Ніколь.

Клеонт просить дозволу у пана Журдена на шлюб. Той запитує чи є він шляхтичем. Парубок чесно відповідає, що служив 6 років у армії, не бідує, але й не соромиться своїх батьків і свого не шляхетського роду. На що пан Журден відмовив Клеонту. Це обурило пані Журден, але їй не вдалося вмовити чоловіка змінити своє рішення, бо він хоче, щоб його дочка була як мінімум маркізою.

Ява 13

Пані Журден, Люсіль, Клеонт, Ніколь, Ков'єль.

Пані Журден просить молодих людей не засмучуватися і підмовляє дочку піти до батька і заявити, що ні за кого іншого крім Клеонта вона заміж не піде.

Ява 14

Клеонт, Ков'єль.

Ков'єль докоряє своєму панові за чесність, а Клеонт відповідає, що брехати він не любить і навіть не думав що шляхетство настільки важливе для пана Журдена. Ков'єль зізнається, що задумав дещо, що дозволить розіграти розумника, і добитися Клеонту свого.

Ява 15

Пан Журден сам.

Пан розмовляє сам із собою про те, що йому вже набридло, що йому всі докоряють його зв'язками зі знатними людьми. Була б його воля, він би дозволив відрубати два пальця на своїй руці, аби лиш родитися графом, чи маркізом.

Ява 16

Пан Журден, лакей.

Лакей повідомляє пана, що прийшов граф із якоюсь дамою. Господар попросив передати, що він зараз прийде, бо йому треба ще дещо зробити.

Ява 17

Дорімена, Дорант, лакей.

Лакей повідомляє гостей, що пан скоро прийде.

Ява 18

Дорімена, Дорант.

Відбувається діалог між гостями, з якого стає зрозуміло, що Дорант видавав усі подарунки пана Журдена для маркізи за свої, що він навіть і не думав зводити пана Журдена з Доріменою, бо він сам її кохає, і що маркіза, всупереч своїм старанням, починає піддаватися Доранту, і можливо навіть і погодиться на шлюб. Діалог перервав пан Журден, який саме зайшов у кімнату.

Ява 19

Пан Журден, Дорімена, Дорант.

Пан Журден просить маркізу відійти на крок назад, бо йому не вистачає місця зробити третій поклон. Він дуже радий бачити її у своєму домі і дякує їй за візит. Дорімена дивується чудакуватим манерам господаря дому. Дорант відрекомендовує пана Журдена як дуже хорошу людину і тихо каже панові, що не варто згадувати за діамант, що він передав маркізі, бо з його боку це буде дуже нечемно.

Пан Журден запрошує гостей до вечері.

Ява 20

Пан Журден, Дорімена, Дорант, лакей.

Лакей повідомляє пана, що все готово до вечері. Дорант просить покликати співаків.

Ява 21

БАЛЕТ

Шість поварів, приготувавши смачну вечерю, разом танцюють, що і складає третю інтермедію; потім заносять уже накритий стравами стіл.

Дія 4

Ява 1

Дорімена, пан Журден, Дорант, троє співаків, лакеї.

Дорімена у захваті від прийому, але пан Журден вважає, що банкет недостатньо шикарний для такої дами. Дорант погоджується з паном. Пан Журден хвалить руки маркізи, вона стверджує, що вони звичайні, а от діамант чудовий.

Дорант просить співаків заспівати застольну пісню.

Дорімені дуже сподобалася пісня, а пан Журден почав засипати компліментами пані, що їй дуже сподобалося, і вона навіть не очікувала що він може бути таким галантним. Дорант звернув увагу на те, що пан Журден доїдав усі шматочки їжі, до яких вона доторкнулася.

Ява 2

Пані Журден, пан Журден, Дорімена, Дорант, співаки, лакеї.

Заходить пані Журден. Вона обурена тим, що чоловік хотів відправити її до сестри, а сам в домі влаштував такий прийом для іншої жінки. Дорант заявив, що все це влаштував він, а пан Журден лише дозволив організувати банкет в його домі, та пані не повірила його словам і з докором про руйнування сім'ї звернулася до маркізи. Ображена Дорімена пішла.

Ява 3

Пані Журден, пан Журден, лакеї.

Пан Журден звинувачує дружину за те, що вона вигнала знатних людей з його дому, і погрожує розбити тарілку на її голові. Вона його не боїться, і каже, що їй чхати на їх статус.

Ява 4

Пан Журден один.

Шкодує, що його дружина з'явилася в такий непідходящий момент.

Ява 5

Пан Журден, Ков'єль переодягнений.

Переодягнений Ков'єль представляється панові Журдену, як старий друг його батька. Він стверджує, що знає його ще з дитинства, а сам тільки чотири дні назад повернувся з подорожі по всьому світу. Також він стверджує, що батько пана був шляхтичем, а в його доньку закоханий турецький принц, який зараз у їхньому місті. Молодий принц хоче одружитися на юній Люсіль і посвятити пана в мамамуші - найпочесніший титул у всьому світі. Такі новини дуже обрадували пана, але він боїться, що його донька не погодиться на шлюб з принцом, бо закохана у Клеонта. По словам Ков'єля це не проблема, бо принц і Клеонт схожі як дві каплі води, і вже з першого погляду любов до одного може швидко перейти на іншого.

Ява 6

Клеонт, одягнений турком; три пажа несуть поли його каптана; пан Журден, Ков'єль.

Клеонт розмовляє по-турецьки, а Ков'єль перекладає, що він вітається, бажає панові всього самого найкращого, і хоче почати підготовку до весілля, бо прагне якнайшвидше побачитися з Люсіль.

Ява 7

Ков'єль один.

Ков'єль сміється з того, який пан дурний.

Ява 8

Дорант, Ков'єль.

Ков'єль просить Доранта підіграти їм і допомогти розіграти пана Журдена.

Ява 9

Турецька церемонія.

Муфтій, дервіші, турки, співаючі і танцюючі, свита муфтія.

ПЕРШИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Шестеро турків ідуть парами під музику і несуть три килима. Співаючі турки проходять під цими килимами. У кінці ідуть муфтій і дервіші. Вони стають на коліна і муфтій молиться, призиваючи Магомета, а турки співають: "Алла". У кінці заспівали "Алла екбер", а двоє дервішів пішли за паном Журденом.

Ява 10

Муфтій, дервіші, турки, співаючі і танцюючі, пан Журден, одягнений турком, з голеною головою, без тюрбана і без шаблі.

Стоїть пан Журден, а муфтій промовляє до нього безглузді слова:

Коли ти знай -
Відповідай.
Коли не знай,
То замовчай.
Я муфтій тут,
А ти хто є?
Не розумій?
Змовчай, змовчай!
Дервіші відводять пана.

Ява 11

Муфтій, дервіші, турки, співаючі і танцюючі.

Всі танцюють і співають про пана Журдена незрозумілою мовою, просячи у Магомета для пана благословення у титул.

Ява 12

Турки, співаючі і танцюючі.

Ява 13

Муфтій, дервіші, пан Журден, турки, співаючі і танцюючі.

ДРУГИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Іде муфтій у неймовірно великому тюрбані зі свічками на голові, за ним дервіші несуть Коран. Ще два дервіші посадили пана Журдена так, щоб його спина стала підставкою для Корана. Поклавши книгу на спину панові, муфтій знов починає призивати Магомета.

Коли Коран зняли зі спини пана Журдена, той важко зітхнув. Муфтій і турки починають співати до Журдена, чи не шахрай він, чи не обманщик.

ТРЕТІЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Танцюючі під музику турки надягають на пана Журдена тюрбан. Муфтій вручає йому шаблю.

ЧЕТВЕРТИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Танцюючі турки в такт музиці наносять пану Журдену удари шаблями плазом.

П'ЯТИЙ БАЛЕТНИЙ ВИХІД

Танцюючі турки в такт музиці б'ють пана Журдена палицями.

Муфтій втретє починає призивати Магомета. Турки починають стрибати навколо муфтія і ідуть, захопивши із собою пана Журдена.

Дія 5

Ява 1

Пані Журден, пан Журден.

Пані Журден насміхається з зовнішнього вигляду Журдена. У відповідь він, цитуючи примовляння турків, почав пояснювати, що його посвятили в мамамуші. Залишившись наодинці, вона подумала, що він збожеволів, і варто слідувати за ним, а то ще втече з дому. З'являються Дорант і Дорімена.

Ява 2

Дорант, Дорімена.

Дорант переконує Дорімену, що вони повинні взяти участь у маскараді, що затіяли Клеонт і Ков'єль, бо Клеонт хороша людина. Дорімена погодилася з тим, що він заслуговує щастя. Також вона вирішила вийти заміж за Доранта, бо їй не приємно те, що він витрачає на неї стільки грошей. Заходить пан Журден.

Ява 3

Пан Журден, Дорімена, Дорант.

Дорант і Дорімена вітають пана Журдена з його почесним станом та весіллям його доньки з сином турецького султана. Журден вибачається за поведінку своєї дружини. І ще раз зізнається, що його серце належить лише маркізі, але його перебиває Дорант, наголошуючи, що навіть високий сан пана не заважає йому не забувати його приятелів. З'являється Клеонт, убраний принцом.

Ява 4

Пан Журден. Дорімена, Дорант, Клеонт, одягнений турком.

Дорант віддає шану та вітання переодягненому в турка Клеонту, але той ніби нічого не розуміє. Тоді пан Журден кумедно намагається йому щось перекласти, але в нього теж не дуже виходить. З'являється Ков'єль.

Ява 5

Пан Журден, Дорімена, Дорант, Клеонт, одягнений турком, Ков'єль, теж переодягнений.

Пан Журден просить Ков'єля передати синові султана, що маркіза і Дорант знатні особи і що вони присягають у вірності принцу. Ков'єль перекладає, а пан захоплюється турецькою мовою, як і гості.

Ява 6

Люсіль, Клеон т, пан Журден, Дорімена, Дорант, Ков'єль.

Пан Журден просить Люсіль дати руку переодягненому Клеонту в знак її згоди на шлюб. Дівчина дивується зовнішньому вигляду батька і відмовляється погоджуватися на шлюб не з Клеонтом, але впізнавши свого коханого, Люсіль одразу підіграла усім присутнім і сказала, що згідна з вибором батька.

Ява 7

Пані Журден, Клеонт, пан Журден, Люсіль, Дорант, Дорімена, Ков'єль.

Пані Журден зла на чоловіка, за те, що він збирається видати заміж її доньку за якогось блазня. Вона категорично проти цього шлюбу. Пан Журден намагається втихомирити свою дружину і наказує їй виявити повагу до сина турецького султана. Дорант та Дорімена також намагаються заспокоїти пані, бо Люсіль згодна на цей шлюб. Почувши це, пані готова задушити свою доньку, бо ще не впізнала переодягненого Клеонта. Тоді Ков'єль наодинці все пояснив пані, вона дала згоду і наказала привести нотаріуса. Користуючись моментом, Дорант і Дорімена також оголосили про свій шлюб. (Пану Журдену сказали, що це лише для того, щоб заспокоїлася його дружина). Дорант пропонує подивитися балет. Пан Журден віддає Ніколь за толмача (переодягненого Ков'єля), а свою жінку - за кого-небудь.
Комедія закінчується балетом.

# data[].attributes.attachment_link.title
Стислий переказ твору "Міщанин-шляхтич" Жан Батіст Мольєр - читати скорочено, виклад змісту

# data[].attributes.attachment_link.description
Комедія в п'яти діях. Дійові особи комедії:- Пан Журден - міщанин;- Пані Журден - його дружина;- Люсіль - дочка Журденів;- Клеонт - закоханий у Люсіль;- Дорімена - маркіза;- Дорант - граф, закоханий у Дорімену;- Ніколь - покоївка в Журденів;- Ков'єль - слуга Клеонта;- Учитель музики;- Учень учителя музики;- Учитель танців;- Учитель фехтування;- Учитель філософії;- Кравець;- Його учень;- Два лакеї.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
СВІТОВА ЛІТЕРАТУРА 9 КЛАС

Тема: Класицизм як художній напрям у літературі 17 століття. Філософське та естетичне підґрунтя класицизму. Основні правила класицизму.

Мета: розкрити характерні ознаки класицизму; визначити філософські та естетичні джерела класицизму; формувати сприйняття розвитку мистецтва як цілісного процесу; розвивати вміння порівняльного аналізу різних мистецьких напрямів; пробуджувати інтерес учнів до різноманітних мистецьких явищ.

Обладнання: підручник, мультимедійна презентація.

Тип уроку: урок засвоєння нових знань і формування на їхній основі вмінь і навичок.
ХІД УРОКУ

І. Організаційний момент.

ІІ. Мотивація навчальної діяльності.

17 століття - епоха майже безперервних війн в Європі, колонізація Нового Світу, Азії та Африки. При цьому старі колоніальні держави - Іспанія і Португалія - поступово відтісняються на задній план молодими буржуазними державами - Голландією та Англією.

17 століття - час утвердження абсолютизму, бо в багатьох країнах Європи королі прагнули підкорити собі свавільних феодалів. Вони підтримували мистецтво і науку і намагалися панувати в сфері ідеології.

Франція 17 століття була наймогутнішою державою в Західній Європі. Цьому сприяли умови політичного та економічного розвитку в країні. Зміцнення монархії за часів Людовіка 13 і його всесильного канцлера Рішельє, підпорядкування абсолютистській владі Французької академії як ідеологічного центру, формування єдиної національної мови, позбавленої архаїзмів та діалектизмів, потребували нової теорії мистецтв. Саме ут утвердився новий напрямок - класицизм, який справив великий вплив на розвиток європейського мистецтва.

Для класицизму характерна формула: "Роби не те, що ти хочеш, а е, що треба королю й державі. Обов'язок вище почуттів а інтересів особистості. Держава вище особистості, особистість під порядкова державі".

ІІІ. Оголошення теми, мети та епіграфа уроку.

ІV. Робота з інформаційними картками.

Інформаційна картка №1

Класицизм - художній напрям у європейській літературі та мистецтві, який уперше з'явився в італійській культурі ХVІ століття і розвивався у ХVІІ - ХVІІІ століттях у Франції, Росії та інших країнах. Зберігав свої позиції аж до першої чверті ХІХ століття. Становленню класицизму як літературного напряму сприяло формування сильних монархічних держав.

Естетичне підґрунтя класицизму склала антична теорія поетики і, в першу чергу, "Поетика" Аристотеля, теоретичні засади якого втілювала в життя французька поетична школа доби Відродження - "Плеяда", утворена 1549 року і названа так на честь групи александрійських поетів ІІІ століття до н.е. До складу "Плеяди" входили сім поетів: П. де Ронсар, Ж. Дю Белле, Ж.-А. де Баїф, Е. Жодель, Р. Белло, Ж. Дора та П. де Тіар

Інформаційна картка №2

Ф ілософська основа класицизму

Г. В. Гегель

Філософська основа класицизму - раціоналізм, згідно з уявленнями раціоналістів, досвід, практика, почуття не мають жодного значення, головне - це діяльність розуму, який є критерієм оцінки всього. Представниками раціоналізму в ХVІІ столітті стали Р. Декарт, Б. Спіноза, Г. В.Лейбніц. У ХVІІІ столітті їхні ідеї продовжували І. Кант, Й. Г. Фіхте, Ф. В. Шеллінг, Г. В. Гегель.

Ж. Шаплен Н.Буало
Першою важливою спробою формування принципів класицизму була "Поетика" Ж. Шаплена (1638), але найпослідовнішим, найґрунтовнішим був теоретичний трактат Н. Буало "Мистецтво поетичне", (1674).
Інформаційна картка №3

Живопис класицизму

Жак Калло був першим з-посеред живописців, хто зобразив театральність людського життя, використав гротеск, збагатив техніку виконання графічного малюнка ("Лихо війни", "Капріччі", гравюра "Страта під дубом"). Жорж де Лятур творив під впливом школи Караваджіо, йому властиві внутрішня щирість персонажів, поряд з деякою напруженістю виразу ("Поклоніння пастухів")

Творцем класичного напряму в живописі Франції став Нікола Пуссен (1594-1665). Живописні полотна Н. Пуссена передають порядок, чіткість, гармонію, урівноваженість, піднесено-безпристрасну високу красу. Він торкався тем з міфології, історії, Святого письма Старого і Нового Заповіту.

Клод Лоррен був майстром пейзажу з ясними небесами, розлогими рівнинами, морем і горами, де домінує повітря, далечінь, глибина і світло ("Акіс і Галатея", "Тібр під Римом"), це ніби персоніфікації "золотого віку".

Інформаційна картка №4

Архітектура класицизму

Значними у французькому мистецтві того часу були досягнення в архітектурі. Шедевром архітектури класицизму став пишний Версальський палац (Жюль Гардуен-Мансар) і парк (Андре Ленотр). У ХVІІ столітті розпочинається планомірна забудова міст, Париж прикрашається палацами, будується церква Інвалідів (копія собору Святого.Петра), східний фасад Лувра (починав Берніні, добудував Клод Перро). В будові Лувру позначається вплив розсудливості і математичної розрахованості, статичності і рівноваги, це зразок академізму і класицизму ХVІІ століття. Лувр став зразком подальшого будівництва урядових споруд в Європі впродовж ХVІІІ і ХІХ століть

Інформаційна картка №5

Музичне мистецтво класицизму

Услід за малярством класицизм виявляє себе у французькій музиці, у творах композиторів Ж. Б. Люллі, Ф. Куперена, Ж. Ф. Рамо. Інструментальним творам і оперним аріям притаманні чіткість ритму, досконалість і ясність гармонічної мови, стрункість і пропорційність форми.

У музичному мистецтві Європи ХVІІ - ХVІІІ століть поряд з класицизмом співіснують пізньоренесансна та барокова стилістика. На початку ХVІІ століття виникають перші зразки опери у Флоренції (Я. Пері, "Дафна"), Мантуї (К. Монтеверді, "Орфей", "Коронація Поппеї"), зразки багатоголосого мадригала (Монтеверді), у другій половині століття - зразки ораторії (А. Скарлатті, М. Неаполь), фуґи (Дж. Фрескобальді), скрипкових сонат (Дж. Тореллі, Дж. Б. Віталі, А. Кореллі) і концертів (Антоніо Вівальді).
V. Повідомлення учнів про поняття класицизм, естетичне підґрунтя класицизму, філософську основу класицизму, класицизм в музиці, архітектурі, живопису.

VІ. Робота з таблицею та із схемою.

VІІ. Застосування знань, умінь, навичок. Підсумкова бесіда:

- Що таке класицизм?

- Які історичні умови вплинули на розвиток класицизму?

- Які риси притаманні класицизму?

- Розкажіть про ієрархію жанрів класицизму.

- Назвіть представників класицизму в різних видах мистецтва.
V ІІІ. Домашнє завдання. Підготувати розповідь про класицизм як потужний європейський художній напрям. Повідомлення про класицизм в українському мистецтві. Індивідуальне завдання: біографія Мольєра

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема: Класицизм як художній напрям у літературі 17 століття. Філософське та естетичне підґрунтя класицизму. Основні правила класицизму

# data[].attributes.attachment_link.description
СВІТОВА ЛІТЕРАТУРА 9 КЛАС Тема: Класицизм як художній напрям у літературі 17 століття. Філософське та естетичне підґрунтя класицизму. Основні правила класицизму. Мета: розкрити характерні ознаки класицизму; визначити філософські та естетичні джерела класицизму; формувати сприйняття розвитку мистецтва як цілісного процесу; розвивати вміння порівняльного аналізу різних мистецьких напрямів; пробуджувати інтерес учнів до різноманітних мистецьких явищ.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Армана Исабекова

# data[].attributes.attachment_link.title
 Классицизм wmv

# data[].attributes.body
Презентація доби класицизму (17ст. - поч.19 ст.)

1)   Історичні умови формування класицизму. Класичною країною класицизму стала Франція. Формування централізованої абсолютистської держави сприяло надзвичайному підйому в усіх галузях суспільного життя.

•      Укріплення монархічної влади

•      Державна ідеологія Франції = економіка + політика + наука + мистецтво.

•      Абсолютизм — державна влада належить монарху.

•      Головні політичні діячі Франції ХVІІ ст.: кардинал Рішельє, Людовік ХІV («Король-сонце») → «Держава — це я!».

•      Причина виникнення класицизму — укріплення монархізму y державі.

2)   Класицизм  (від лат. classicus — зразковий) — художній напрям (течія) у мистецтві та літературі, що виник у XVII ст.  у Франції й поширився в літературах Європи до початку XIX століття.  Класицизм - це мистецтво раціональних правил за встановленими зразками". Для нього характерними є орієнтація на античну літературу, культ розуму, громадянська тематика, нормативність мистецтва, ієрархія жанрів, гармонійність форм тощо.

3)   Філософська основа – раціоналізм Рене Декарта «Я мислю, отже я існую»

4)   Теоретик – Нікола Буало "Поетичне мистецтво"

5)   Естетичне підґрунтя класицизму«Поетика» Арістотеля.

6)   Гасла класицизму: «Роби не те, що хочеш, а те, що потрібно королю й державі. Обов’язок вище за почуття та інтереси особистості. Держава вище за особистість, особистість підпорядкована державі». "Лише думка звеличує нас, а не простір і час... Намагаймося мислити гідно: у цьому запорука моральності" Б.Паскаль. "Любіть же розум ви! Нехай він тільки сам Принадність і красу утворює пісням". Нікола Буало

7)   Тема – держава і особистість

8)   Ідея – ствердження державності

9)   Конфлікт — конфлікт між державним і особистим, пристрасті (серця) і обов’язку (розуму). Державне і розум(обов'язок) перемагають

10)Герой – громадянин патріот, пов'язаний з суспільством і зобов’язаний підпорядковуватися йому

11)Риси:

üантичність як естетичний канон;

üкульт розуму;

üраціоналізм;

üнормативність;

üповчальність;

üхарактери персонажів статичні й однозначні;

üзображення героїв позитивних (зразок для наслідування) або негативних (моральний урок читачам);

üпідкреслення в образах героїв однієї риси характеру (честь, обов’язок, хоробрість, лицемірство, жадібність тощо);

üімена, прізвища, що говорять.

12)Естетичні принципи:

Øдотримання трьох єдностей: єдність дії (чітка композиція), єдність часу (один день), єдність місця (в одному місці)

Øсуворий поділ жанрів: «високі» (ода, трагедія, епопея, героїчна поема; величава, урочиста мова), «середні» (наукові твори, елегії, сатири; загальновживана мова), «низькі» (комедія, пісні, листи в прозі, епіграми; розмовний стиль)

Øчистота мови, недопустимість змішування високого і низького стилів

13)Література

-      Франція: Буало, Корнель, Расін, Мольєр

-      Англія:Джон Драйден (1631–1700), Александр Поуп (1688–1744)

-      Росія: Ломоносов, Фонвізін

-      Україна: Феофан Прокопович, Гулак-Артемовський

14)Музика: Моцарт, Бетховен, Люллі

15)Мистецтво: Лоррен, Пуссен

16)Класицизм в українському мистецтві. — В Україні класицизм не зміг через несприятливі історичні обставини розвинутися як цілісна структурована система. Письменники переважно орієнтувалися на низькі жанри. Деякі тенденції класицизму виявилися в трагікомедії «Володимир» Феофана Прокоповича, поезіях Івана Некрашевича, шкільних «піїтиках» XVIII ст., поемі «Енеїда» Івана Котляревського, травестійній оді «Пісні Гараська» Петра Гулака-Артемовського, оповіданнях Григорія Квітки-Основ’яненка та ін.

17)Людина і світ епохи класицизму. Світ можна пізнати завдяки розуму. Покликання людини - тверда громадянська позиція, підпорядкована інтересам суспільства і держави.

http://svitliteraturu.com/load/dopomoga_uchnju_iz_zar_lit/9_klas/klasicizm/18-1-0-188

# data[].attributes.headline
Що стало причиною виникнення класицизму? (Укріплення монархічної влади)Запис в зошити·         Державна ідеологія Франції = економіка + політика + наука + мистецтво.·         Абсолютизм — державна влада належить монарху.·         Головні політичні діячі Франції ХVІІ ст.: кардинал Рішельє, Людовік ХІV («Король-сонце») → «Держава — це я!».·         Причина виникнення класицизму — укріплення монархізму в державі.·         Класицизм (від лат. classicus — зразковий) — художній напрям (течія) у мистецтві та літературі ХVІІ — початку ХІХ ст., для якого характерними є громадянська тематика, суворе дотримання певних творчих норм і правил.У ч и т е л ь. З мистецтва греків і римлян класицисти узяли лише ті правила, які вимагали дотримання суворого порядку, логіки та гармонії. Як відомо, основою античної архітектури є принцип прямих ліній або ідеального кола. Класицисти вважали цей принцип перемогою розуму над почуттями, а в добу Відродження цінувалося насамперед почуття. У цьому й полягають відмінності в наслідуванні та відродженні античного мистецтва за різних часів. Класицисти вважали, що існують певні правила, за якими твориться краса. Якщо митець точно слідуватиме їм, у нього вийде досконалий художній твір. Крім того, класицизм — стиль у мистецтві, який вимагає дотримання найсуворішої дисципліни форми і змісту. Французького письменника Нікола Буало вважають теоретиком епохи класицизму. У трактаті «Поетичне мистецтво» він вивів правила класицизму. Епоха класицизму породила великих драматургів, якими були трагіки Корнель і Расін, комедіограф Мольєр.Критерії досконалого мистецтва — розум, логіка, правила.Правила класицизму1) Зображення героїв позитивних (зразок для наслідування) або негативних (моральний урок читачам).2) Дотримання в драматургії правила трьох єдностей: єдність дії (чітка композиція), єдність часу (один день), єдність місця (в одному місці).3) Підкреслення в образах героїв однієї риси характеру (честь, обов’язок, хоробрість, лицемірство, жадібність тощо).4) Конфлікт пристрасті (серця) і обов’язку (розуму) — розум перемагає.5) Літературні жанри поділялись на «високі» (ода, трагедія, епопея, героїчна поема; величава, урочиста мова), «середні» (наукові твори, елегії, сатири; загальновживана мова), «низькі» (комедія, пісні, листи в прозі, епіграми; розмовний стиль).

# data[].attributes.subject
Що стало причиною виникнення класицизму? (Укріплення монархічної влади)Запис в зошити·         Державна ідеологія Франції = економіка + політика + наука + мистецтво.·         Абсолютизм — державна влада належить монарху.·         Головні політичні діячі Франції ХVІІ ст.: кардинал Рішельє, Людовік ХІV («Король-сонце») → «Держава — це я!».·         Причина виникнення класицизму — укріплення монархізму в державі.·         Класицизм (від лат. classicus — зразковий) — художній напрям (течія) у мистецтві та літературі ХVІІ — початку ХІХ ст., для якого характерними є громадянська тематика, суворе дотримання певних творчих норм і правил.У ч и т е л ь. З мистецтва греків і римлян класицисти узяли лише ті правила, які вимагали дотримання суворого порядку, логіки та гармонії. Як відомо, основою античної архітектури є принцип прямих ліній або ідеального кола. Класицисти вважали цей принцип перемогою розуму над почуттями, а в добу Відродження цінувалося насамперед почуття. У цьому й полягають відмінності в наслідуванні та відродженні античного мистецтва за різних часів. Класицисти вважали, що існують певні правила, за якими твориться краса. Якщо митець точно слідуватиме їм, у нього вийде досконалий художній твір. Крім того, класицизм — стиль у мистецтві, який вимагає дотримання найсуворішої дисципліни форми і змісту. Французького письменника Нікола Буало вважають теоретиком епохи класицизму. У трактаті «Поетичне мистецтво» він вивів правила класицизму. Епоха класицизму породила великих драматургів, якими були трагіки Корнель і Расін, комедіограф Мольєр.Критерії досконалого мистецтва — розум, логіка, правила.Правила класицизму1) Зображення героїв позитивних (зразок для наслідування) або негативних (моральний урок читачам).2) Дотримання в драматургії правила трьох єдностей: єдність дії (чітка композиція), єдність часу (один день), єдність місця (в одному місці).3) Підкреслення в образах героїв однієї риси характеру (честь, обов’язок, хоробрість, лицемірство, жадібність тощо).4) Конфлікт пристрасті (серця) і обов’язку (розуму) — розум перемагає.5) Літературні жанри поділялись на «високі» (ода, трагедія, епопея, героїчна поема; величава, урочиста мова), «середні» (наукові твори, елегії, сатири; загальновживана мова), «низькі» (комедія, пісні, листи в прозі, епіграми; розмовний стиль).

# data[].attributes.headline
Види комічного

# data[].attributes.subject
Види комічного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
види комічного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література

# data[].attributes.attachment_link.title
Види комічного

# data[].attributes.attachment_link.description
Буфонада - вид гумору в театральних виставах, що ґрунтується на гротескових прийомах глибокого комізму.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Игорь Иванченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Мещанин во дворянстве. 1977 год

# data[].attributes.headline
Все про класицизм (допомога учню)

# data[].attributes.subject
Все про класицизм (допомога учню)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література інновації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивні методи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Класицизм. Допомога учню і вчителю - 8 клас - Зарубіжна література - Допомога учню і вчителю - Світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт про українську, зарубіжну літературу та методику викладання

# data[].attributes.headline
Допомога учню в роботі над твором

# data[].attributes.subject
Допомога учню в роботі над твором

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література інновації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивні методи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Мольєр "Міщанин-шляхтич". Допомога учню - 8 клас - Зарубіжна література - Допомога учню і вчителю - Світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт про українську, зарубіжну літературу та методику викладання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентин Кошелевський

# data[].attributes.attachment_link.title
Мольєр, Жан Батіст Поклен

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Капитанова Ольга

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Капитанова Ольга on 2015-02-22.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олексій Агент з Нерухомості

# data[].attributes.attachment_link.title
Стиль Класицизм

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література інновації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивні методи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Жан Батіст Мольєр. Біографія письменника. Допомога учню - 8 клас - Зарубіжна література - Допомога учню і вчителю - Світ літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт про українську, зарубіжну літературу та методику викладання