# data[].attributes.body
Vigtig model til forståelse af UV-indekss påvirking på mennesket

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies and user-generated content

This website uses cookies to offer you the most relevant information and better understand how you use this website. Please accept cookies for optimal performance.

User-generated content may not be suitable for visitors who are at high risk of photosensitive epileptic seizes.

Privacy policy

# data[].attributes.attachment_link.description
Cookies and user-generated content This website uses cookies to offer you the most relevant information and better understand how you use this website. Please accept cookies for optimal performance. User-generated content may not be suitable for visitors who are at high risk of photosensitive epileptic seizes. Privacy policy

# data[].attributes.headline
Tekst/det vi skal sige til prøven - google docs

# data[].attributes.subject
Tekst/det vi skal sige til prøven - google docs

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1Eo764mKzbB6HdGB0ehH0_W6PMiEhAuHtPyO2FhzUUj0/edit

# data[].attributes.body
Partikelstrålingen er desuden meget farlig for levende organismer, hvis stålingen rammer i større mængder. Mennesker, dyr og andre levende organismer ville omkomme, hvis de blev udsat for den mængde partikelstråling, som kommer fra Solen. Heldigvis har Jorden et beskyttende magnetfelt omkring sig, som i høj grad forhindrer partikelstrålingen i at ramme jorden.

Jordens inderste del, kernen, består af flydende jern, som skaber magnetfeltet omkring jorden. Jordens magnetfelt har sydpol nær den geografiske nordpol og nordpol nær den geografiske sydpol. Hvis man undersøger magnetfeltet omkring en stangmagnet med små jernspåner, ser man, at magnetfeltet danner nogle ringstrukturer, som rammer gennem magnetens poler. På samme måde omkranses Jorden af et magnetfelt, som rammer gennem Jorden tæt på Nord- og Sydpolen.

# data[].attributes.body
Solens og solariets ultraviolette stråling kan give kræft hos mennesker. Det gælder især kræft i huden, men også kræft i læberne og øjnene kan skyldes stråling fra sol og solarium.
Risikoen for at få kræft i huden afhænger af:

Hudtype (mennesker med lys hud og mange modermærker har øget risiko, men alle kan blive ramt af kræft i huden)

Den mængde uv-stråling man får gennem livet, både fra den naturlige sol og fra solariet

Eksponering for højintensiv uv-stråling (som f.eks. ved skoldninger, solariebrug eller rejser til destinationer med højt uv-indeks). Som barn/ung er man særligt udsat.

# data[].attributes.body
En elektromagnestisk bølge, eller en strøm af partikler. Bølgen eller strømmen besidder energi som kan afsættes når strålingen rammer stof.

# data[].attributes.body
Elektromagnetisk stråling ved med bølgelængder, der er lidt mindre en forsynet lys. Fremkalder over tid en brunfarvning af huden, men er også skadelig pga strålingens høje energihold. Kaldes også for UV stråling.

# data[].attributes.body
Når et stof optager energien fra løs eller anden elektromagnetisk stråling, ved at en elektron i et atom eller molekyle hopper fra en indre til en ydre elektronbane.

# data[].attributes.body
Man behøver bare skifte fra en sort til en hvid T-shirt på en varm sommerdag for at mærke albedo-effekten. Det mørke stof absorberer mere af Solens stråling og føles derfor varmere, mens det lyse stof reflekterer mere af strålingen og derfor virker køligere.

Ændringer i albedoen af forskellige overflader på Jorden er en vigtig faktor i klimaændringer. Et eksempel er havis, der smelter og blotter den mørke havoverflade.

En mørk flade optager langt mere energi fra Solen - har lavere albedo - end isen. Og den optagne energi omdannes til varme. Dermed stiger temperaturen, og det fører til, at endnu mere is smelter, hvilket ændrer albedoen for en endnu større overflade.

# data[].attributes.body
Elektromagnetisk stråling med bølgelængder, der er lidt større end forsynligt lys. Kaldes også varmestråling eller IR-stråling.

# data[].attributes.body
- Solcelleforsøg m. en lampepære og telefon.
- UV lys og perler (den ene uden og den anden med solcreme?)
-

# data[].attributes.body
Hvordan fungere solceller?

# data[].attributes.body
Geografi

-      Hvor er der størst mulighed for at blive påvirket af solens stråler?

-     Hvad betyder albedoeffekten for levende organismer?
-

Biologi

-      Hvordan påvirker solens stråler levende organismer?

-      Hvad kan man gøre for at forhindre det?

-       Hvor vigtig er solenergien for mennesket?
- Hvilke følgesygdomme kan levende organismer få pga. solstråler?
- Kan kroppen selv forhindre, at solens stråler kommer længere ned i huden?

Fysik/Kemi
-     Hvilke strålinger sendes fra solen, som bruges til f.eks solceller?
- Hvordan omdannes solens stråler til energi?
- Hvilke typer UV-stråler er der?

# data[].attributes.body
https://paa-tvaers.xplore.dk/7-9/5/4

http://geografi.gyldendal.dk/Indgange/FORLOEB/Faellesfaglige_forkusomraader/Straalingens_betydning_for_levende_organismer/forlob/Hvad_sker_der_med_straalingen_fra_solen_naar_det_rammer_jorden.aspx

https://videnskab.dk/krop-sundhed/bag-om-solens-uv-straler

http://virtuelgalathea3.dk/artikel/ozonlaget-beskytter-os-mod-solens-farlige-str-ler

https://www.dmi.dk/laer-om/temaer/klima/klimaord/albedo/

# data[].attributes.body
Natlig fotosyntese:
Er der en natlig fotosyntese?

Daglig fotosyntese:
Den kemiske formel for fotosyntese er 6 CO ₂ + 6 H ₂ O  =>  C ₆ H ₁₂ O ₆ + 6 O 2  eller Kuldioxid  +  vand  +  sollys  =>  druesukker  +  ilt

# data[].attributes.body
Drivhuseffekten har intet med ozonlaget at gøre.
Men ændringer i ozonkon-
centrationen påvirker energibalancen i atmosfæren. Ozon er speciel, da den både stopper sollys fra at nå ned til jordoverfladen og varmestråling fra Jorden i at slippe ud.

# data[].attributes.body
Melalin stopper op til 90% af skadelige ultraviolette stråler. Melalin ligger sig som et beskyttende lag, for at beskytte vores DNA mod UV-stråler. Melalin er det, der gør vores hud brun. Man er albino hvis man ikke har meget melalin i kroppen. Jo mørkere hud man har, jo mere melalin er der i kroppen.