# data[].attributes.body
James Connolly var irsk socialist og nationalist. I 1912 var Connolly medstifter af det irske arbejderparti. Han var en af ledere i påskeoprøret i 1916 og blev herefter henrettet. og så var han med forfatter til påske proklamationen for republikken Irland

# data[].attributes.body
Irsk forfatter og politiker

Født 1879
Død 1916
Blev henrettet efter påskeoprøret (1916)

Han var initiativtager til påseoprøret

Han blev til en af Irlands symbolske faderskikkelser.

Hav var med til at grundlægge Saint Edda's College med tosproget undervisning (engelsk og Gaelic)

# data[].attributes.body
-        Deltog i påskeoprøret (mindre rolle) 1916

-        Havde posten som finansminister for det irske parlament 1919 - 1922

-        Strateg i krigen mod briterne 1919 - 1921

-        Accepterede Irlands deling

-        Forhandlede en traktat med Storbritannien om den irske republik 1921 - 1922

-        Blev dræbt af irske nationalister imod traktaten 1922

# data[].attributes.headline
Kathleen Clarke (Caitlín Bean Uí Chléirigh)

# data[].attributes.subject
Kathleen Clarke (Caitlín Bean Uí Chléirigh)

# data[].attributes.body
1878-1972

Gift med Tom Clarke i 1901 efter at være flyttet til USA. Returnerede med sin mand til Irland i 1907.

Var med til i 1914 at fundere Cumann na mBan (The Irishwomen's Council) - en paramilitær republikansk organisation.

Blev forbudt at deltage i 1916 påskeoprøret, da hun havde ordrer ligemeget hvad udfaldet blev.

Mistede sin mand under påskeoprøret, da han blev henrettet efter sin deltagelse i det samme.

Har været stærkt politisk aktiv både i Sinn Féin og mange andre organisationer. Var også distrikt dommer ved de republikanske domstole under den irske afhængighedskrig.

Hun blev den første kvindelige borgmester i Dublin (Lord Mayor of Dublin) i 1939 og besad posten til 1941.

# data[].attributes.body
Fulde navn: Edward George de Valera

Født 1882.
Døde 1975.

Irlands regeringsleder 4. forskellige gange:
1932-48.
1951-54.
1957-59.
1959-73.

En af de få overledende leder af Påskeoprøret i 1916.
Fik en fængselsstraf i stedet for en dødsdom (samme år), da han var amerikansk statsborger.

Blev valgt til politisk leder af Sinn Féin (det irske nationalradikal-republikanske parti)

Han forkastede den angloirske traktat (som Michael Collins forhandlede i England) i 1921, og det førte til den irske borgerkrig.

# data[].attributes.body
(Tom Clarke)
Født 11 Marts 1858 på Isle of Wight
Død 3 Maj 1911 I Dublin

Han er en relativt ukendt karakter i den irske provisoriske regering men dog en af nøglepersonerne i påskeoprøret og det er også hans navn der står øverst og alene på proklamation, han var en en belæst og intelligent fyr der arbejdede som støttelærer, men det var politik han virkelig brændte for og det førte ham til oprøret i posthuset i Dublin, hvor han endte med at  betalte den ultimative pris og bliver henrettet af britiske soldater den tredje maj 1911.

Han tilbragte tilsammen 15 år af sit liv i britiske fængsler qua hans revolutionære tankegods

# data[].attributes.body
Irsk nationalist, poet og journalist.

Medlem af IRB ( Irish Republican Brotherhood

Medansvarlig i planlæggelsen af Påskeoprøret . Det var hovedsageligt hans ideer, der blev fulgt i sin rolle som "director of military operations".

Fik arrangeret våbenforsendelser fra Tyskland i forbindelse med opstanden.

Havde meget dårlig helbred og blev opereret for tuberkulose få dage før opstanden men deltog alligevel.

Blev henrettet ved skydning pga sin medvirkning i oprøret.

# data[].attributes.headline
Søg materiale om følgende deltagere i Påskeoprøret og lav en kildeanalyse af Patrick Pearse´brev til sin mor:

# data[].attributes.subject
Søg materiale om følgende deltagere i Påskeoprøret og lav en kildeanalyse af Patrick Pearse´brev til sin mor:

# data[].attributes.body
Alle undersøger hvem Patrick H. Pearse var,
De øvrige deltagere uddelegeres:
Thomas J. Clarke, Kathleen Clarke, James Connolly, Joseph Plunkett, Eamon de Valera, Michael Collins

# data[].attributes.body
Her kommer et link til kilden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tekst 5 (1. udg.)/Tekst 12 (2. udg.): Brev fra Padriac Pearse til hans mor
Teksten er Padraic Pearses afskedsbrev og en hilsen til hans mor fra Kilmainhamfængslet, den 3. maj 1916. Få dage efter blev han som leder af Påskeoprøret henrettet. Brevet og mange andre breve fra oprørerne, klenodier og materiale fra Påskeoprøret findes i Kilmainhamfængslet, der i dag fungerer som museum.

Min kæreste mor

Jeg har indtil nu håbet, at det ville blive muligt at se dig igen, men det virker ikke sandsynligt. Farvel, kære, kære mor. Gennem dig siger jeg farvel til Wow-Wow, M.B., Willie, Miss Byrne, Michael, kusine Maggie og alle på St. Endas. Jeg håber og tror, at Willie og St. Endas vil være i sikkerhed.

Jeg har skrevet to sider om økonomiske anliggender og en om mine bøger, som jeg gerne vil have, at du får. Sammen med dem er der nogle få digte, som jeg gerne vil have bliver tilføjet til mine digte i manuskriptet i det store bogskab. Du bad mig om at skrive et lille digt, der var skrevet, som om det var dig, der talte om mig. Jeg har skrevet det, og der er en kopi af det i Arbour Hill Barracks sammen med de andre papirer, og Fader Aloysius sørger for at få lavet en kopi til.

Jeg har lige modtaget den hellige nadver. Jeg er lykkelig, bortset fra min store sorg over at skulle skilles fra dig. Jeg får den død, som jeg ville have ønsket mig, hvis Gud havde givet mig valget - at dø som soldat for Irland og for friheden.

Vi har handlet rigtigt. Folk vil sige slemme ting om os, men senere vil de prise os. Sørg ikke over det, men opfat det som et offer, som Gud har bedt mig og dig om at yde.

Farvel igen, kære, kære mor. Gud velsigne dig for din store kærlighed for mig og for din store tro. Må Han huske alt det, du så tappert har lidt. Jeg håber snart på at møde far, og om kort tid skal vi alle mødes igen.

Wow-Wow, Willie, Mary Brigid og mor ... farvel. Jeg har ikke ord til at udtrykke min kærlighed til jer, og hvor meget jeg længes efter at se jer. I mit hjerte vil jeg kalde på dig i min sidste stund.

Din søn, Pat.
Oversigten over kildetekster, 2. udgave
1. udgave: Tekst 4 | Oversigten over kildetekster | Tekst 6

# data[].attributes.attachment_link.description
Teksten er Padraic Pearses afskedsbrev og en hilsen til hans mor fra Kilmainhamfængslet, den 3. maj 1916. Få dage efter blev han som leder af Påskeoprøret henrettet. Brevet og mange andre breve fra oprørerne, klenodier og materiale fra Påskeoprøret findes i Kilmainhamfængslet, der i dag fungerer som museum.

# data[].attributes.headline
Link til hvordan man laver en kildeanalyse

# data[].attributes.subject
Link til hvordan man laver en kildeanalyse

# data[].attributes.attachment_link.description
De spor, der er blevet tilbage fra fortiden, kalder vi for kilder. Kilder taler ikke bare af sig selv. Du skal stille kilderne spørgsmål så du kan vurdere, om de kan bruges til at fortælle om det, du ønsker svar på.