# data[].attributes.headline
Verden er opstået i en kamp med og sejr over det onde

# data[].attributes.subject
Verden er opstået i en kamp med og sejr over det onde

# data[].attributes.body
Fra kaostilstand til kosmos

# data[].attributes.body
En fransk aristokrat betegner det gode som en illusion, og det onde som det virkelige.
Man gjorde i romantikken op med oplysningstidens fornuftsdyrkelse,  og forbinder mennesket med en sanselig skabning, der kan fristes.
Der lægges især fokus på det seksuelle ondskab der ligger i mennesket pga. af dets natur. Fristelse, begær og ondskabelige fantasier driver mennesket ud i aktioner og tanker der med hensigt er direkte onde.

# data[].attributes.body
Hvad Gud siger er det gode, og hvad han afviser er det onde. Så at gå imod Gud er ondt.
Det onde er en del af mennesket og kommer ind i verden gennem mennesket.
Mennesket bliver så onde, at Gud sender syndefloden. Herefter laver han en pagt med Moses, der består af 10 bud og 613 tillægsbud. Her i giver Gud mennesker retten til at straffe andre mennesker. Dermed er pagten en samfundspagt, der skal tæmme det onde i mennesket.

# data[].attributes.headline
Det onde er ikke noget, der ligger i verden, men bestemmes som fravær af det gode. 

# data[].attributes.subject
Det onde er ikke noget, der ligger i verden, men bestemmes som fravær af det gode. 

# data[].attributes.body
det at gøre noget ondt hænger sammen med mangel på viden

# data[].attributes.body
Kontingenserfaring er en definition af eksistensens tilfældighed og livets meningsløshed - som var en definiton af det onde i det 20.århundrede.

# data[].attributes.body
Mennesket er determineret af sine drifter-
mennesket kan derfor ikke holdes ansvarligt for sine handlinger, dette fik indflydelse på retssamfundet.
Da det skabte etiske problemer for kan man så dømme en person unden at tage deres baggrund i betragtning?

# data[].attributes.body
Fra 1850 eksperimenterer billedkunstnere, musikere, forfattere osv. med en skrækkens etik. Man kan nemlig skildre det onde uden forbehold. Man kunne udleve sine onde drømme og ønsker og opnå katarsis, som er en renselse af sindet opnået gennem en bestemt æstetisk eller kunstnerisk oplevelse. Man undslipper ikke ondskaben ved at censurere dem, de skal have lov til at rase ud, kun på denne måde kan man få fred fra dem.
Ifølge kunstnere som Edgar Allan Poe er den borgerlige verden en sugende tomhed og et intet, som anses for det egentligt onde. Poe dyrker b.la. det onde og dæmoniske i sine tekster.

# data[].attributes.body
Det onde har selvstændig magt og er personificeret som djævelen

Guds fjende- modpart

Optræder i mange forskellige skikkelser: sort kat, grib og ravn, giver mændene impotens og gør kvinderne lidelige

På denne tid troede man på skærsilden, og at man igennem bøn, gode gerninger og afladshandel kunne forkorte sin ophold heri

Forestillingen om djævlen bortgik i det 17. århundrede i takt med oplysningstidens fornuft.

# data[].attributes.body
Det onde findes i mennesket i en kamp med det gode - det onde er et valg

# data[].attributes.body
Når Jesus' genopstandelse opstår kommer forsoningsperioden. Her rykker kampen mellem godt og ondt ud af mennesket og bliver en kamp mellem Gud og Satan i verden.
På den ene side kan mennesket vælge at tro på Gud og Jesus og sikre evigt liv, eller leve et liv i syndighed og ulydighed med evig død til følge.
Mennesket kan ikke frelse sig selv, da synden er en del af mennesket
--> arvesynden

# data[].attributes.body
Det onde er ikke længere i forhold uden for mennesket, men i mennesket selv i kraft af deres frie vilje.

# data[].attributes.body
Gud har skabt mennesket med frihed til at vælge og skabe sin egen skæbne igennem de valg man tager. Ved syndefaldet var mennesket syndigt, men ved Jesus nåde fik mennesket igen friheden for at vælge det gode og frasige det onde.
Ifølge Augustin vælger mennesket det gode når det ikke vælger sig selv, men vælger gud, fordi mennesket har sit grundlag i gud og ikke i sig selv. Hvis mennesket gør sig mål til sig selv, da begår det ond handling/transcendensforræderi.

Transcendensforræderi er at begå en dumhed i metafysisk forstand, hvoraf følger handlinger som i moralsk forstand anses for onde såsom egoisme, selvtilfredshed og begær.

# data[].attributes.body
Dette stammer fra det 20. århundrede med Darwin og Freuds  opdagelser af, at menenesket stammer fra dyrene og bliver behersket at det ubevidste samt Nietzches påpegning af, at Gud er en illusion.

- Synet på dette er at gennem videnskaben har mennesket underlagt sig naturen, kastet Gud på møddingen og er selv blevet Gud.

Følelsen
- På den ene side er det en berusende frihedsfølelse for mennesket da det i kraft af videnskaben har overtaget ledelsen af sit eget liv
- Men den anden følelse er at det efterlader det mennesket i en følelse af ensomhed og fortabthed

Freud og videnskaben
Freud taler om videnskabens opdagelser som de store krænkelser for menneskets selvopfattelse.
Naturvidensjaber har afsløret for mennesket, at det ikke er skabt i Guds billede - at der faktisk ikke er noget særligt

- Videnskaben har trukket mennesket ind i sammenhæng med naturen.
- Mennesket er blevet neutraliseret og hermed gjort mindre åndeligt.
- Det er blevet reduceret til et af naturens sagsforhold - en ting blandt andre ting

Mennesket har ikke længere en særlig betydning hævet over naturen. Dets eksistens er tilfældigt - et resultat af evolutionen - og et liv uden en højere mening

# data[].attributes.body
Hitler gør brug af manipulation og udnytter et svagt samfund. Hitler overbeviser samfundet om, at disse handlinger er til den gode side og ikke onde.
Hitlers forsøg på det udelukkende ariske borgerskab var ondskabsfuldt og unatrlige.
Samfundet stolede blindt på hitler og hans ord, dette gør at samfundet har en rolle i handlingen. Man kan derfor tale om uvinden ondskab.

# data[].attributes.headline
Friheds kamp består af en kamp i mennesket - en kamp som går ud på at vælge mellem det god og det onde

# data[].attributes.subject
Friheds kamp består af en kamp i mennesket - en kamp som går ud på at vælge mellem det god og det onde

# data[].attributes.body
Der sker en afdæmonisering - djævlen er ikke længere en selvstændig magt, som kan lokke mennesket i sin tjeneste - mennesket er selv ansvarlige for det onde.

# data[].attributes.body
Kontingenensen vinder ifølge over nihilisme(de højeste værdier som religion og moral). Nihilisme er kun illusioner og er et produkt af den menneskelige fantasi. Det er mennesket der har opfundet gud. Religion er opfundet for at beskytte de svageste mod meningsløsheden, De stærke behøver ikke religion da de er meningen med hvorfor vi er til.
Her ser Nietzsche så at de svage efterlever alle de "gode værdier" som næstekærlighed som er unaturlige,
hvor de stærke derimod siger ja til livet som det er.
Nietzsche ser det de svage ser som det onde, som det naturlige
Nietzsche synes dog ikke selv man skal tage hans holdninger alt for bogstavligt, og man mere skal se det som en tolkning af mennesket og man ikke skal efterleve det helt så ekstremt.

# data[].attributes.body
Mennesket rummer to former for vilje: den selvstændige vilje og den universelle vilje.
Den førstnævnte er bundet til selvopholdelse - er lukket om dig selv
Den universelle er knytte til den menneskelige fornuft.
I denne tid tilstræbes den universelle, da fornuften og rationaliteten er en vigtig instans i kampen mod menneskets ondskab

# data[].attributes.body
Hvis man handler ondt, er man i Djævlens vold bl.a. heksene blev betragtet som værende i Djævlens tjeneste og blev af den grund forfulgt for at beskytte folk mod det onde

# data[].attributes.body
Subjektivismen er dårligt for mennesket. Det er menneskets indre, hvor drifterne hersker.
Når mennesket falder ud af sine handlingers automatisering og bliver indadvendt, falder det ned i drifters vold. --> Driver mennesket til en afgrund af destruktiv selvoptagenhed.
Mennesket skal lærer at forbinde den indre verden med den ydre verden. Hvis mennesket ikke formår dette vil den indre verden frigøre sig og blive til fantasiens verden, en besættelse som medfører: Sindsforstyrrelser, overdreven ødselhed, flugt ind i fiktiv verden, misbrug af rusmidler og en asocial adfærd.
Mennesket skal ikke komme til sig selv, men skal komme til verden.

# data[].attributes.body
Man gør godt ved at bekæmpe ondt

# data[].attributes.body
Foruden den menneskelige fornuft står staten også som middel til at bekæmpe ondskab - statens regler hjælper med at sætte rammer for mennesket, så de ikke skal tage stilling til sig selv.
Staten håndhæver ro og fred - staten er en instans, der er nødvendig for, at det onde ikke tager over.
Mennesket indordner sig samfundslovene og får beskyttelse til gengæld.
Carl Schmitt (filosof) mente, at splid og borgerkrige mellem mennesker manifesterer sig i vores syndige, faldne sjæl - mennesket er faldet fra Gud og har begået transcendenforræderi.

# data[].attributes.body
og forbinder mennesket med en sanselig skabning, der kan fristes. 

# data[].attributes.body
Luthers opgør med katolicismens magtmisbrug, ses i dag som et opgør med det onde i og med, at han blev forhørt og truet på livet af den katolske kirke

# data[].attributes.body
Hitlers egen uvidne ondskab ses, når han blindt og ukristisk antager nietzsches tilintetgørelse- og magtfantasier som værende sande, hvorefter han udfører dem grufuldt og barbarisk. Desuden påstod hitler at han selv kæmpede for skaberens herreværk.

# data[].attributes.body
Jena-Paul Sartre
- En fransk filosof og forfatter

Han beskriver oplevelsen af Kontingenserfaring i hans Kvalme der er fra 1937 - som indeholder oplevelsen om den intense følelse af, at naturen afviser os - den taber den bedrageriske mening, den har haft for os, og hermed kastes man tilbage i sin egen tilfældige eksistens som værende en ting blandt andre ting.

- Erkendelsen af dette udløser en psykisk angst der så voldsom, at den manifesterer sig som en fysisk kvalme.

Han tager udgangspunkt i at der ikke findes nogen Gud, hvad han beklager meget
- Grundet da der ikke findes nogen Gud, kan mennesket heller ikke tre skabt i Guds billede, sådan som det står i Bibelen.
- Det har den betydning at der ikke er nogen mening med mennesket på forhånd - a priori -, hvorfor mennesket bliver sin egen skaber og samtidig skaber menneskeheden for mennesket bliver sin egen skaber og samtidig skaber menneskeheden ved sine handlinger.

Mennesket er frit, indetermineret, men den tomhed og usikkerhed det medfører frembringer netop den eksistentielle angst og det absolutte svar

# data[].attributes.body
Verden ses som god, og ondskab findes ikke, men er blot et fravær af det gode.

# data[].attributes.body
Fri vilje eller er vi betinget af noget uden for os selv?