# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=lzGD14XEMl4

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Jt2gLGvLKW0

# data[].attributes.body
https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcSmpcKcPKSob_KBs1Yd_-yVZphbukDqBQSgoaZ9Lk_Fp_g8svw9Yg

# data[].attributes.headline
ממשלת ישראל הכריזה ע

# data[].attributes.body
ממשלת ישראל הכריזה על יום כ"א בטבת, הוא יום הולדתו של אליעזר בן־יהודה, יום הלשון העברית. מכיוון שכ"א בטבת חל השנה בשבת, יצוין יום העברית בי"ט בטבת תשע"ט, 27 בדצמבר 2018.

ציון יום מיוחד ללשון העברית, נועד לחנך לאהבת השפה ולשימוש ראוי בה בדיבור ובכתיבה, להעמיק את טיפוח הידע הלשוני וכישורי השפה ולהבליט את מקומה של השפה העברית בתחייה הלאומית היהודית, במורשת ובמקורות היהודיים, בתרבות ובחברה בישראל.

ביום זה יתקיימו במערכת החינוך פעילויות מיוחדות, חידונים ומשחקים אשר יסייעו בהגשמת המטרות הללו. יום הלשון העברית מהווה את שיאה של תכנית שנתית אשר בה לומדים הילדים ובני הנוער, על השפה העברית בהתאמה לשכבות הגיל השונות.

לכבוד "חג העברית" (זה חג, תשאלו את אבשלום קור) החלטנו לשתף אתכם בחגיגות ולערוך לכם בוחן פתע קצר הקשור לתחום החינוך. אז קדימה, הוציאו נא דפים, הכניסו לתיק כל חומר עזר וענו על השאלות הבאות (המילים לקוחות מאתר האקדמיה ללשון העברית).

מהו שׁוֹמְרַן דַּפִּים?

א. שומר אשר ניצב ביער ומונע גדיעת עצים והפיכתם לנייר

ב. טוש להדגשת מילים על גבי הדף

ג. שמרדף

ד. זן חדש של שועל, אשר התגלה באזור השומרון וניזון בעיקר מדפי נייר

הוריי ביקשו ממני לקנות להם זוג כרטיסים להופעה של הלהקה הישראלית מְחִיקוֹן. באיזו להקה מדובר?

א. אתניקס

ב משינה

ג. טיפקס

ד.רד הוט צ'ילי פפרז

כיצד נקראת בעברית תקנית שאלה מהסוג הזה (אמריקאית)?

א. שאלה שאלתית

ב. שאלת אנ-דנ-דינו

ג. שאלת ארבע

ד. שאלת בררה

אחי סיפר לי כי באמצע המבחן בעברית היה לו חִשָׁכוֹן. למה הוא התכוון?

א. היה לו בלקאאוט

ב. המבחן נמשך עד שעת ערב מאוחרת

ג. באמצע המבחן עיניו נעצמו

ד.  הייתה הפסקת חשמל

איזה קטע הינו קֶטַע עָלוּם?

א. קטע מסרט חינוכי לא מוכר

ב. קטע אנסין

ג. דרך ללא מוצא אשר נמצאת בקרבת גן או בית ספר

ד. שביל צדדי ומסתורי שלא רבים יודעים על קיומו

רכשתי בחנות מַדְגֵּשׁ. איזה שימוש סביר להניח שאעשה בו?

א. אדביק אותו על עטיפת הקלסר

ב. אניח אותו על משענת הכיסא

ג. אשתמש בו בכדי להדגיש חלקים חשובים בסיכום השיעור

ד. אשרוק בעזרתו את השיר 'דוד מלך ישראל'

חבר שאל אותי האם יש עִטּוּי על כרטיס הסטודנט שקיבלתי. מה כוונתו?

א. האם ישנו תאריך מסוים שבו התוקף של הכרטיס מסתיים

ב. האם קיים פס מגנטי על הכרטיס

ג. האם הכרטיס מקושט

ד. האם יש על הכרטיס ציפוי של יריעת ניילון אשר הודבקה בחום (למינציה)

מהו מַצְבֵּעַ ?

א. לוח צביעה

ב. מברשת מיוחדת לצביעת כיתות

ג. לורד, טוש

ד. איפור של מורות

הנה לפניכם הפתרונות וגם מקור המילה של חלקם. אם הצלחתם לקבל 100 נקודות בבוחן, טפחו לעצמכם על השכם והמשיכו ללמוד ולחקור את השפה העברית.

שׁוֹמְרַן דַּפִּים - מכירים את השקית השקופה הזו ששומרים בה דפים? חלק מכנים אותה שמרדף, חלק סתם קוראים לה בפשטות ניילונית. השם התקני כאמור הוא שׁוֹמְרַן דַּפִּים ובקיצור פשוט שומרן. המונח שומרן נקבע בהשראת מונחים אחרים במשקל פועלן המציינים אמצעים לשמירת ניירות ולתיוקם: חובקן, כורכן, עוטפן, סודרן ועוקדן (קלסר), אושר באקדמיה בשנת תשס"ו (2006). התשובה אם כן היא ג'.

מְחִיקוֹן הינו טיפקס ולכן התשובה היא ג'.

שְׁאֵלַת בְּרֵרָה - איך אתם אוהבים את המבחן שלכם? פתוח או אמריקאי? כך או כך חשוב שתדעו שהביטוי התקני לשאלה אמריקאית (שאלה במבחן שמוצעות בה כמה תשובות, ועל הנבחנים לברור מתוכן תשובה נכונה אחת או יותר) הינו שְׁאֵלַת בְּרֵרָה. כמו כן מבחן שיש בו שאלות בררה נקרא מִבְחַן בְּרֵרָה.
המילה בררה מציינת את הפעולה של הבורר, בדומה לשימושה במשפט "הבררה בידכם", וזו משמעותה הראשונית של המילה. יש הנוקטים את הצירוף המסורבל 'שאלת רב־בררה' על פי המשמעות המשנית של בררה לציון אחת האפשרויות שנבררו. ואולם המונח התקני הוא 'שאלת בררה' כאמור. המונח אושר באקדמיה בשנת תשס"ב (2002). התשובה הנכונה היא ד'.

חִשָׁכוֹן הוא בלקאאוט. התשובה הנכונה אם כן היא א'.

קֶטַע עָלוּם - תמיד יש את הילד בכיתה ששואל את המורה "יהיה אנסין במבחן?". מעתה למדו את אותו הילד לשאול באופן תקני: "המורה, האם יהיה קֶטַע עָלוּם במבחן?". הפירוש המדויק הוא טקסט במבחן שנשאלות עליו שאלות או שיש לתרגמו – בלי שהיה באפשרותם של התלמידים להכינו מראש.
המילה עָלוּם היא אחת משורה של מילים המציינות הסתרה: גָּנוּז, חָתוּם, כָּמוּס, סָפוּן וצָפוּן, סָתוּם, סָמוּי ועוד, והיא קרובה אל המילים תַּעֲלוּמָה ונֶעֱלָם. יש 'פרשיות עלומות', 'פרק עלום מן העבר', 'עלום שם' (אנונימי), 'ביצה עלומה' (ביצה שיצקו אותה שלמה לנוזל רותח והחלמון נעלם בתוך החלבון) וגם 'קטע עלום'. המונח אושר באקדמיה בשנת תשנ"ד (1994). התשובה הנכונה היא ב'.

מַדְגֵּשׁ הוא מרקר והתשובה הנכונה היא ג'.

עִטּוּי - עיטוי הוא ציפוי של יריעת ניילון (דקה או עבה) המודבקת בחימום ובלחץ על צדו האחד או על שני צדיו של נייר או קרטון. נוהגים לְעַטּוֹת כרטיסים (כגון כרטיס תלמיד, כרטיסי עבודה לתלמידים), כריכות של ספרים, דפי ספרים לפעוטות ועוד. השורש עט"י מוכר מן הפעלים עָטָה ("עֹטֶה אוֹר כַּשַּׂלְמָה", תהלים קד, ב) והֶעֱטָה ("הֶעֱטִיתָ עָלָיו בּוּשָׁה", תהלים פט, מד), משם התואר עָטוּי (עטוי מעיל, עטוי פלומה) ומשם העצם מַעֲטֶה. המשמעות המשותפת לכל אלו היא כיסוי ועיטוף. המונח עיטוי אושר באקדמיה בשנת תשס"ד (2004). התשובה הנכונה היא ד'.

מַצְבֵּעַ הוא טוש, לורד ולכן התשובה היא ג'.

מה מקור צירוף המילים 'בית ספר' ?

צירוף המילים 'בית ספר', המוכר לכל ילד, היה מוכר גם לילדים שחיו בתקופת חז"ל. בית הספר נזכר במשנה ובתוספתא, ובתלמודים אף מסופר על תולדותיו.

הסֵפֶר שעל שמו קרוי בית הספר הוא התנ"ך. הילדים הרכים – תינוקות של בית רבן – למדו מקרא מן הספר, והבוגרים יותר שיננו תורה שבעל פה בבתי תלמוד או בבתי מדרשות: "ארבע מאות וששים [גרסה אחרת: ושמונים] בתי כנסיות היו בירושלים, וכל אחת ואחת היה לה בית ספר ובית תלמוד – בית ספר למקרא ובית תלמוד למשנה" (ירושלמי כתובות יג:א, עג ע"ד; מגילה ג: א, כג ע"א).
תוכלו למצוא כאן מידע נמעניין נוסף על חינוך בראי האקדמיה ללשון - חגיגת העברית במרשתת

מילים חדשות שאושרו לאחרונה

הנה מספר מילים שאושרו ממש עכשיו בחודש דצמבר על ידי האקדמיה ללשון עברית:

נֶכְדָּן הוא נכד האח או האחות, דּוֹד רַבָּא ודוֹדָה רַבְּתָא הם אחֵי הסב או הסבה, כשתרצו להזמין חברים לאירוע חברתי של "על האש" תזמינו אותם למִצְלֶה, אם הילדים רוצים זְלֹלֶת הם בעצם מבקשים לאכול ג'אנק פוד, עוּגוֹנִית היא קאפקייק, השׁוֹקוֹלָדַאי הלוא הוא האדם שמקצועו עיבוד והכנה של ממתקים ומוצרים משוקולד והמִגְדְּנַאי הוא קונדיטור. כשמשהו מתקלקל בבית ואבא מתעקש לנסות ולתקן בעצמו אך לבסוף מזמין את התִּקּוּנַאי שהוא ההנדימן, כשתבואו להוציא דרכון עליכם להצטייד בתְּמוּנָה מְזַהָה שהיא בעצם תמונת פספורט ואילו כשהאינסטלטור יבוא לשחרר את הסתימה הוא לא ישתמש בפומפה אלא בפַּמְפֶּמֶת.

ביתו של אליעזר בן יהודה ברחוב אתיופיה בירושלים

כמה מילים (בעברית כמובן) על אליעזר בן יהודה

מחיה השפה העברית, הלוא הוא אליעזר בן־יהודה (תרי"ח / 1858 – תרפ"ג / 1922) היה חלוץ הדיבור העברי וחוקר העברית. הוא חולל והניע את תהליך השיבה המלאה אל העברית. בן־יהודה פעל להפצת רעיונותיו באמצעות עיתוניו, הקים את ועד הלשון העברית וחיבר את מילונו הגדול לעברית לתקופותיה, שהמשכו במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית.

מילונו הגדול, מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, אשר יצא לאור בהדרגה בשנים 1908–1959, נחשב למפעל חייו הגדול ביותר של בן־יהודה, זולת החייאת הדיבור העברי.

יד אליעזר בן־יהודה שבאקדמיה ללשון העברית נחנכה בשנת תשל"ג (1973) ומוצגים בה רהיטים מביתו של אליעזר בן־יהודה, ספרים מספרייתו, פריטי אמנות ופריטים הקשורים במילונו. כל אלה נתרמו לאקדמיה באדיבות משפחתו.

ולאחר שהשתעשענו והחכמנו קמעא, הגיעה העת לשירה בציבור עם מספר שירים הקשורים לשפה העברית

# data[].attributes.body
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.

יום הלשון העברית, החל בתאריך כ"א בטבת, יום הולדתו של אליעזר בן־יהודה, הוא יום מודעות המצוין מדי שנה במדינת ישראל לקידום מעמדה של הלשון העברית בישראל ובעולם. יום זה נקבע בהחלטת הממשלה ב־18 בנובמבר 2012.

מתוך החלטת הממשלה על קידום מעמדה של הלשון העברית

עריכה

בהמשך להחלטת הממשלה מספר 1183 מיום 3 בינואר 2010, החליטה הממשלה לפעול בשיתוף עם ההסתדרות הציונית העולמית לחיזוק מעמדה של השפה העברית בישראל ובעולם.

על פי ההחלטה יתקיימו ביום זה האירועים האלה:

1. אירוע מרכזי שבו יחולק פרס ראש הממשלה ללשון העברית על שם אליעזר בן־יהודה על תרומה מיוחדת לחיזוק מעמדה של הלשון העברית.

2. כנס שנתי בנושא הלשון העברית, בכפוף לקיומו של תקציב.

3. הענקת מדליות לאישים שהרימו תרומה חשובה להנחלת הלשון העברית ולמחקרה.

4. אירועים ופעילויות מיוחדות במערכת החינוך, כפי שינחה מנכ"ל משרד החינוך מעת לעת.

5. אירועים ופעילויות מיוחדות בצה"ל, כפי שינחה קצין חינוך ראשי מעת לעת.

עוד החליטה הממשלה כי –

שר החינוך, שר הביטחון ושרת התרבות והספורט ידווחו לממשלה בסמוך ליום שבו חל יום הלשון העברית על פעילות משרדיהם, כאמור לעיל.

הממשלה תפעל בשיתוף עם ההסתדרות הציונית העולמית לחיזוק מעמדה של השפה העברית בתפוצות, ובמסגרת זו הממשלה רושמת לפניה את הודעת ההסתדרות הציונית העולמית, כי תקיים במקביל אירועים ופעילויות מיוחדות בתפוצות לציון יום הלשון העברית, בתיאום עם משרד ההסברה והתפוצות.

לפי ההחלטה בשנה שבה חל כ"א בטבת באחד מימי סוף השבוע או מקום שבו מתקיים טעם מוצדק אחר, שרת התרבות והספורט תמליץ לממשלה על מועד אחר לציון יום הלשון העברית, סמוך ככל הניתן ליום כ"א בטבת.

יום הלשון העברית במערכת החינוך

עריכה

משרד החינוך החליט כי לקראת יום זה יתקיימו במערכת החינוך פעילויות מיוחדות במטרה לחנך לאהבת השפה העברית ולשימוש ראוי ותקני בה בדיבור ובכתיבה, להעמיק את הידע הלשוני וכישורי השפה ולהבליט את חשיבותה של השפה העברית בתחייה הלאומית היהודית, במורשת ובמקורות היהודיים, בתרבות ובחברה בישראל. המשרד קבע ביצוע תוכנית רב-שנתית בכל שכבות הגיל, בשלושה מעגלים:

תוכנית פדגוגית בהתאמה לשכבות הגיל השונות

אירועים מיוחדים לסיכום הנושא ופעילויות שיא בהם יבואו לידי ביטוי הנושאים שנלמדו במהלך החודש

יום כינוס ארצי במסגרתו יתקיים יום עיון למדריכים ולמורים[1]

פעילות ביום הלשון העברית

עריכה

החל משנת תשע"ה (2015) מצוין יום העברית בפעילויות שונות ברחבי הארץ ביוזמת האקדמיה ללשון העברית, ובהן פרסום כרזות במרחב הציבורי של חידושי מילים ושל אוצר מילים בתחומי החיים של המדינה, שיתופי פעולה עם עיתונים ואתרי חדשות במיזמים לקידום העברית, שיתופי פעולה עם חברות מסחריות לפרסום חידושי מילים, יום פתוח באקדמיה (תשע"ז, תשע"ט), שיעורים מקוונים לתלמידים (תשע"ה, תשע"ו), מיזם המילה האהובה (תשע"ה) ומיזם מטבעות הלשון (תשע"ו).

ברשות השידור (עד שנת תשע"ז), בתאגיד השידור ובגלי צה"ל מצוין יום העברית בפינות מיוחדות ובתוכניות ייעודיות בנושא העברית.

בשנים האחרונות (תשע"ז, תשע"ח ותשע"ט) פורסמו כרזות בקניוני עופר בשיתוף המרכז לטכנולוגיה חינוכית ביוזמת ירעם נתניהו במטרה לרומם את קרנה של השפה העברית באמצעות אמירות שונות ומעניינות על מילים בעברית,[2] הצגת הסיפור שמסתתר מאחורי המילים ומשמעותן, הקשר בין הצליל של המילה למשמעותה, נקודות למחשבה הקשורות למילים בעברית, "מלחמת מילים" ועוד.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=lzGD14XEMl4

# data[].attributes.attachment_link.title
The Bakery - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
The Bakery - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.headline
הפצחן מסרר לנו שנכתב

# data[].attributes.body
הפצחן מסרר לנו שנכתבה תגובית חדשה ביומן הרשת שלו. אם הבנתם מה זה אומר, יש מצב שאתם מבקרים באתר האקדמיה ללשון העברית לעתים די קרובות. על פי החידושים האחרונים שפרסמה, בתור ממשיכת דרכו של ועד הלשון העברית שנוסד בידי אליעזר בן-יהודה, המשמעות של המשפט הזה היא "ההאקר סימס לנו שנכתב טוקבק בבלוג שלו".

# data[].attributes.headline
בהתאם להחלטת ממש

# data[].attributes.body
בהתאם להחלטת ממשלת ישראל מיום ד' בכסלו התשע"ג, 18.11.2012 – "קידום מעמדה של הלשון העברית בישראל ובעולם" - הוכרז יום כ"א בטבת, יום הולדתו של אליעזר בן יהודה, כיום הלשון העברית. לקראת יום זה אנו מפרסמים פעילויות מיוחדות בנושא השפה העברית במטרה לחנך לאהבת העברית ולשימוש ראוי ותקני בה בדיבור ובכתיבה, להעמקת הידע הלשוני וכישורי השפה ולהבלטת חשיבותה של השפה העברית בתחייה הלאומית היהודית, במורשת ובמקורות היהודיים, בתרבות ובחברה בישראל.

מלבד הפעילות במסגרת יום השפה העברית, יש לעסוק בחשיבותה של הלשון העברית ולפעול לטיפוחה באופן קבוע ומתמשך במהלך השנה כולה.

מוסדות החינוך יפעילו תוכנית רב־שנתית בכל שכבות הגיל. התוכנית תתבצע בשני מעגלים:
תוכנית פדגוגית: בכל מוסד חינוכי תיבנה תוכנית שנתית מודולרית וספירלית.
אירועים מיוחדים לסיכום הנושא ופעילויות שיא: מוסדות החינוך יקיימו אירועים מיוחדים שבהם יבואו לידי ביטוי הנושאים שנלמדו. רצוי לקיים אירועים אלה בסמיכות ליום הלשון העברית.

מכיוון שיום כ"א בטבת חל השנה ביום שבת, יחול יום העברית במערכת החינוך ביום חמישי, י"ט בטבת התשע"ט, 27.12.2018.

עקרונות מרכזיים והדגשים בהוראת הנושא

טיפוח ההבנה כי לשונו של אדם היא ממד בזהותו וכי היא מייצגת אותו ומשפיעה על דרך חשיבתו, על תודעתו ועל מקומו בחברה

הדגשת יחסי הגומלין שבין שפה לבין תרבות: התרבות משתקפת בלשון והלשון משפיעה ומכוננת את התרבות

העמקת ההבנה שרק באמצעות השפה העברית מתאפשרת שמירה על רציפות המורשת היהודית-תרבותית במהלך כל הדורות

הכרת תולדות השפה והבנת משמעותה בהתחדשות הלאומית בארץ ישראל

הכרת תרומתם של היוצרים בשפה העברית ושל יצירות הספרות העברית לתחייתה של השפה

בחינוך הממלכתי-דתי – הדגשת מרכזיותה של העברית כשפת התורה, כשפת התפילה וכשפתו של העם היהודי

טיפוח היכולת הלשונית והמודעות המטה־לשונית, קידום מיומנויות הביטוי בעל פה ובכתב, פיתוח תחושת האחריות כלפי המילה הדבורה והכתובה והרחבת אוצר המילים לשם העשרת השפה ומורכבות החשיבה

הדגשת תפקידה של השפה ככלי לתקשורת מכבדת וסובלנית.

שפה שקמה לתחייה

השפה העברית שייכת לענף הכנעני של משפחת השפות השמיות, והיא שפתו של העם היהודי. מקובל לחלק את העברית לרבדים: לשון המקרא, לשון חז"ל, לשון ימי הביניים והעברית החדשה.
העברית הייתה שפה מדוברת מכיבוש ארץ ישראל בידי יהושע בן-נון בשנת 1250 לפני הספירה בקירוב ועד חורבן בית שני. אחרי החורבן שימשה בכתיבה ובקריאה לצורכי דת, קהילה ועסקים. נכתבו בעברית אלפי ספרים, שירים ופיוטים, הלכות ופרשנויות, דברי הגות מדע וספרות. השימוש הספרותי בעברית חייב את התחדשותה המתמדת ושאב אליה מילים חדשות. ב- -1,600 השנים שקדמו לתחיית העברית בארץ ישראל לא פסקה העברית לחלוטין לשמש שפה מדוברת. היא הייתה ה"לינגואה פרנקה" של יהודים בני ארצות שונות שנפגשו וחיפשו שפה משותפת. בסוף המאה ה-19, עם התפתחות תנועת התחייה הלאומית וחידוש היישוב היהודי בארץ-ישראל, החלה גם פעילות להשבת העברית לשמש שפה מדוברת. אליעזר בן-יהודה, חלוץ הדיבור העברי וחוקר העברית, חולל והניע את תהליך השיבה המלאה אל העברית. ערב הקמת מדינת ישראל הייתה העברית השפה העיקרית של היישוב היהודי ושפת הלימוד בבתי הספר, וכיום היא השפה הרשמית של מדינת ישראל.

על שם השפה 'עברית'

שם השפה 'עברית' נגזר משם הייחוס המקראי 'עברי' אך אינו נזכר בתנ"ך כלל. שמה הקדום של לשוננו הוא 'יהודית' והוא מוזכר במקרא בספר מלכים ובספר ישעיהו. השם 'עברית' נראה בפעם הראשונה בספרות בית שני, והעדויות המוקדמות עליו הגיעו דרך שפות אחרות. בספרות חז"ל הכינוי הרווח הוא 'לשון הקודש', ואילו המילה 'עברית' מציינת בעיקר את הכתב העברי הקדום. בספרות ימי הביניים שמה העיקרי של לשוננו הוא 'לשון הקודש', אך גם השם 'עברית' משמש בה לא מעט. בתקופת התחייה הלאומית הלך וגבר השימוש בכינוי 'עברית' לציון השפה, אולי בהשפעת שמה בלשונות אירופה

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=uE-KBvm1QC4

# data[].attributes.headline
ציון יום מיוחד ללשון

# data[].attributes.body
ציון יום מיוחד ללשון העברית, נועד לחנך לאהבת השפה ולשימוש ראוי בה בדיבור ובכתיבה, להעמיק את טיפוח הידע הלשוני וכישורי השפה ולהבליט את מקומה של השפה העברית בתחייה הלאומית היהודית, במורשת ובמקורות היהודיים, בתרבות ובחברה בישראל.

ביום זה יתקיימו במערכת החינוך פעילויות מיוחדות, חידונים ומשחקים אשר יסייעו בהגשמת המטרות הללו. יום הלשון העברית מהווה את שיאה של תכנית שנתית אשר בה לומדים הילדים ובני הנוער, על השפה העברית בהתאמה לשכבות הגיל השונות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
יום הלשון העברית - משאל מיוחד

# data[].attributes.body
https://1.bp.blogspot.com/-7qBKUODCEYA/XA7UgfrkajI/AAAAAAAAeRE/QbyN14DRF387QCY6D9vJ8q2yupd6eEqfgCLcBGAs/s1600/WhatsApp%2BImage%2B2018-12-10%2Bat%2B23.00.22.jpeg

# data[].attributes.body
https://he.m.wikipedia.org/wiki/%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F_%D7%94%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/AcademyOfTheHebrewLanguage/videos/%D7%93%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%A9%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%99-%D7%9C%D7%90-%D7%99%D7%93%D7%A2%D7%AA%D7%9D-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA/1815369831866398/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
חג עברית שמח!
  ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍
ממשלת ישראל הכריזה על יום כ"א בטבת, הוא יום הולדתו של אליעזר בן־יהודה, יום הלשון העברית. ויום העברית הוא ממש היום!
 ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍
השפה העברית היא שפה עתיקה שהתפתחה במשך אלפי...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יום העברית תשעח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אליעזר בן־יהודה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שאולי לא ידעתם על העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
לרגל יום העברית תשע"ח: 12 עובדות מעניינות על השפה העברית.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יום העברית תשעח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אליעזר בן־יהודה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שאולי לא ידעתם על העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
לרגל יום העברית תשע"ח: 12 עובדות מעניינות על השפה העברית.

# data[].attributes.headline
אליעזר בן יהודה הוא 

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה הוא מחייה השפה העברית ומוכרחים להקדיש זמן אפילו מינימלי למאמץ והאומץ הדרוש

# data[].attributes.headline
השפה העברית היא השפה

# data[].attributes.body
השפה העברית היא השפה שלנו אחי ולא נבטר הליא

# data[].attributes.body
טוב אחי

# data[].attributes.headline
אליעזר בן יהודה 

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה

# data[].attributes.headline
 בהתאם להחלטת הממשלה

# data[].attributes.body
בהתאם להחלטת הממשלה מיום ד' בכסלו התשע"ג )2010.1.3" - )קידום מעמדה של הלשון העברית בישראל ובעולם", הוכרז יום כ"א בטבת, יום הולדתו של אליעזר בן יהודה, כ'יום הלשון העברית'. יום זה יצוין מדי שנה באירועים ובפעילויות מיוחדות בארץ ובעולם

# data[].attributes.headline
חג עברית שמח!ממשלת ישראל הכריזה על היום, כ"א בטבת, יום הולדתו של אליעזר בן-יהודה, יום הלשון העברית.מתוך נתוני הסקר החברתי 2016, בקרב בני 20 ומעלה:  85% מהישראלים מעריכים שהשליטה שלהם בדיבור טובה או טובה מאוד 82% מהישראלים מעריכים את השליטה שלהם בקריאה טובה או טובה מאוד 80% מהישראלים מעריכים את השליטה שלהם בכתיבה טובה או טובה מאודמבין המבוגרים בני 75 ומעלה: השליטה בדיבור טובה בקרב 63%, השליטה בקריאה בקרב 54%, והשליטה בכתיבה בקרב 49%. בקרב עולי 1990 ואילך: רק 60% שולטים היטב בדיבור בעברית.מבין הערבים: 55% שולטים היטב בדיבור ו-54% שולטים היטב בקריאה ובכתיבה בעברית.

# data[].attributes.subject
חג עברית שמח!ממשלת ישראל הכריזה על היום, כ"א בטבת, יום הולדתו של אליעזר בן-יהודה, יום הלשון העברית.מתוך נתוני הסקר החברתי 2016, בקרב בני 20 ומעלה:  85% מהישראלים מעריכים שהשליטה שלהם בדיבור טובה או טובה מאוד 82% מהישראלים מעריכים את השליטה שלהם בקריאה טובה או טובה מאוד 80% מהישראלים מעריכים את השליטה שלהם בכתיבה טובה או טובה מאודמבין המבוגרים בני 75 ומעלה: השליטה בדיבור טובה בקרב 63%, השליטה בקריאה בקרב 54%, והשליטה בכתיבה בקרב 49%. בקרב עולי 1990 ואילך: רק 60% שולטים היטב בדיבור בעברית.מבין הערבים: 55% שולטים היטב בדיבור ו-54% שולטים היטב בקריאה ובכתיבה בעברית.

# data[].attributes.headline
יום השפה העברית

# data[].attributes.subject
יום השפה העברית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
103FM - האזנה לרדיו און ליין

# data[].attributes.attachment_link.title
103FM - ביטן עצבני - עברי? דבר עברית

# data[].attributes.attachment_link.description
ח"כ ביטן למאזינה: "את רוצה שאני אעשה חוק, שיחייב אנשים לדבר בעברית?"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ארצנו הקטנטונת - ישראל שלי

# data[].attributes.attachment_link.title
עברית תקינה סיון רהב מאיר

# data[].attributes.attachment_link.title
יום הלשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן דעה | לדבר בלועזית זה של פעם, תתקדמו