# data[].attributes.body
Excel ark, fra Rune

# data[].attributes.body
Indkomst:

Løn + egen virksomhed → primær

SU + offentlige overførsler → personlige

Formue → samlet indkomst

Skat → disponible (skaber direkte relation til skat, er det et unødvendigt svært begreb for eleverne? evt. snakke om indkomst efter skat) ← banken

Faste udgifter ← rådighedsbeløbet ← banken

# data[].attributes.body
Kig på Forbrugerprisindekset: belyse prisudviklingen for de varer og tjenester, der indgår i husholdningernes forbrug på dansk område og er en økonomisk indikator, der anvendes til at måle ændringer i de priser, som husholdningerne betaler for varer og tjenester. Den procentvise ændring af forbrugerprisindekset er et mål for inflationen og er et centralt økonomisk nøgletal.

Indeks:  indeks for januar 2016 er indeksreferenceperioden (basisåret) ændret til 2015=100 fra 2000=100

Forbruget følger lønnen, omkring april og oktober stiger den.

# data[].attributes.body
Multiplikatoreffekt og finanspolitik

# data[].attributes.headline
"Vi tager økonomien tilbage", Information 

# data[].attributes.subject
"Vi tager økonomien tilbage", Information 

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Økonomien er taget fra os. Vi forstår den ikke, og vi har ikke magt over den. Men det kan ændres.

'Økonomi' er sammensat af de græske ord 'oikos' og 'nomos' og betyder regler for husholdning. Hvis en husholdnings medlemmer ikke kender reglerne og rammerne, ikke forstår dem og ikke har mulighed for at forvalte dem, ender det galt.

Man risikerer at leve over evne, man risikerer at skabe skel og så splid. Man risikerer, at økonomien, den fælles husholdning, bryder sammen.

Gennem det seneste halve århundrede er der sket to afgørende ting med økonomien: Som videnskabelig disciplin er økonomi blevet stedse mere kompleks og i stigende grad hængt op på uforståelig matematik og abstrakte modeller. Og som samfundets husholdningskasse er magten over økonomien blevet koncentreret på færre hænder.

Med den kapitalistiske logik som motor tilflyder en stigende andel af rigdommen de få, og adgangen til at forvalte rigdommen glider almindelige mennesker mere og mere af hænde.

Den paradoksale situation er, at økonomer, den økonomiske sektor og den økonomiske politik er ramt af en alvorlig legitimitets- og tillidskrise, samtidig med at økonomiske eksperter, økonomiske ministre og økonomiske sværvægtere i erhvervslivet har større reel magt end nogensinde.

Uden at vi forstår dem eller har tillid til dem, er den kapitalistiske konkurrenceøkonomis spilleregler blevet styrende for vores tilværelse. Vi bøjer os for budskaberne om at skulle konkurrere, omstille sig, tilpasse sig, udvise disciplin. 'Nødvendighedens politik' kaldes det.

Dobbelt ondartet

Situationen er dobbelt ondartet.

Når mennesker ikke forstår økonomien og ikke har tillid til dens forvaltere, men i stedet mærker afstanden vokse mellem eliten og resten, mellem de magtfulde og de fremmedgjorte, så undergraves demokratiet. Når det opleves som umuligt at forstå økonomien, bliver det også umuligt at drage den økonomiske magt til regnskab. Fornemmelsen for 'det fælles bedste' forvitrer, oplevelsen af at hænge sammen som samfund smuldrer. Polariseringen øges, konflikterne skærpes.

Det er det ene.

Det andet er, at denne økonomi ikke engang fungerer efter hensigten. Gennem de seneste 50 år er det blevet stedse vanskeligere at præstere de vækstrater, som har været det officielle mål. Krisen med start i 2008 demonstrerer, hvordan en globaliseret økonomi, der mere og mere baserer sig på finansiel spekulation for lånte penge, er ekstremt sårbar. Netop nu er der nogenlunde ro, men fagfolk advarer i kor om, at en ny krise kan opstå når som helst.

Hertil kommer, at den vækst, som på papiret er skabt ved bl.a. de finansielle transaktioner, ikke har givet velfærd til de mange. Mens de rige bliver ekstremt rige, bliver de dårligst stillede fattigere. Og det hele sker på bekostning af naturgrundlaget. Ressourcer udtømmes, økosystemer forarmes, arter forsvinder, og denne sommers ekstreme vejr minder om, at klimaet ikke længere kan klare presset fra en ekspanderende økonomi.

Vi lever i en økonomi, som vi ikke længere forstår, som vi ikke længere bestemmer over, og som ikke længere virker og er bæredygtig. Og det er ikke noget, der opdigtes her i bladhuset. Lyt til folk, der ved besked, før vi går videre i teksten.

Vi har samlet 18 vidnesbyrd

"Borgerne lever i stigende grad i en verden, de ikke er i stand til at forme. Hvis ikke man er i stand til at tale det økonomiske sprog, er det svært at opnå en meningsfuld stemme i spørgsmålet om, hvordan det økonomiske og politiske system forvaltes (...) Vi opfatter i stigende grad økonomien som noget, der er adskilt fra det bredere samfund og, i mange tilfælde, uden for sfæren for demokratisk debat."

"Fokus på markedet har fået de fleste økonomer til at negligere meget store dele af det økonomiske liv, med betydelige negative konsekvenser for vores trivsel."

"Mange af de mest alvorlige udfordringer, som verden er konfronteret med i dag - såsom miljømæssige katastrofer, hastigt voksende ulighed og finansielle kriser - er enten fraværende fra læseplanerne eller undervises i på en måde, som groft overforenkler deres dybde og kompleksitet. Resultatet af denne undervisning er, at vi, den næste generation af økonomiske eksperter, er alt for dårligt forberedte på at bruge den magt, vi gives, på en effektiv eller ansvarlig måde."

"Vi står over for en form for kapitalisme, der har forstærket sit fokus på kortsigtet profitmaksimering med ringe eller ingen tilsyneladende interesse for social velfærd, og det netop som dens magt til at påvirke regeringen og sin egen situation har vokset sig så stærk, at kun de største og mest magtfulde virksomheder og de allerrigeste enkeltpersoner har nogen reel indflydelse i regeringen."

"Der er en global magtstruktur, som bærer ansvaret for de økonomiske beslutninger, der har plyndret vor arbejderklasse, frataget vort land sin velstand og anbragt pengene i hænderne på en håndfuld store selskaber og politiske enheder."

"Næsten et årti efter den store finanskrise synes den globale økonomi ude af stand til at genskabe en bæredygtig og afbalanceret vækst."

"Danmark er en del af en international tendens med aftagende produktivitetsvækst i de avancerede økonomier."

"De gennemsnitlige vækstrater for BNP i OECD faldt fra et toppunkt på fire pct. om året midt i 1960'erne til lidt over én pct. et halvt århundrede senere."

"Skønt vi ikke kan være sikre på, hvor og hvornår den næste krise rammer, så er betingelserne til stede for en verden af hyppigt tilbagevendende kriser (...) Det føles, som om systemets excesser de senere år indebærer, at hver recession bliver systematisk mere og mere risikofyldt."

"Denne krise er ikke cyklisk, men tiltagende. Og den er ikke begrænset til naturen omkring os. Der er også en social krise, en politisk og kulturel krise, en moralsk krise såvel som en krise for demokratiet, for ideologier og for det kapitalistiske system (...) Regeringers svar har i værste fald været koncentreret om at pleje deres eget politiske image, i bedste fald om at behandle krisens symptomer, ikke årsagen."

"Både Europa og USA kæmper med øgede grader af mistillid til demokratiske institutioner, fremmedgørelse i forhold til de etablerede politiske aktører og utryghed ved en stadig mere fragmenteret offentlig sfære, der er sårbar over for polarisering."

"Den bestående negative arv fra finanskrisen er ulighed i velstand. Den er steget overalt i verden siden 2007 (...) den øverste ene procent af velstandsejerne startede årtusindet med 45,5 pct. af alle husstandes velstand, men deres andel er siden steget til et niveau på 50,1 pct. i dag."

"Ulighed er en central forhindring for at skabe bæredygtige økonomier, der kan være med til at optimere sundhed og trivsel for mennesker såvel som for planeten."

"Dagens 'tag, brug og smid væk'-model for økonomien duer ikke. Indlejret i denne tradition for lineær økonomi er en giftig cocktail af negative konsekvenser, lige fra social ulighed til udpining af naturressourcer, miljøforurening og forværring af risikoen ved og konsekvenserne af klimaforandringer."

"Vi forbruger vores planet, som om der lå en ny på hylden og bare ventede på, at vi tog hul på den."

"Stigende temperaturer kan reducere USA's økonomiske vækst med op til en tredjedel i løbet af dette århundrede."

"Vi ved, at jorden er et begrænset system, så vi kan ikke blive ved at have eksponentiel vækst, hverken i befolkning eller produktion. Og mener vi virkelig, at vi kun er tilfredse, hvis vi bliver ved at tjene 2 procent mere om året? Det er noget pjat. Hvem siger, at vi skal blive ved at blive rigere og rigere?"

"Uden fællesskab er politikken død. Men fællesskaber er blevet spredt som støv for vinden. På arbejdet, i hjemmet, praktisk såvel som billedligt, er vi atomiserede."

Det nye projekt

Hvis dette er situationen, hvad gør vi så?

Vi tager økonomien tilbage.

Kun hvis økonomien bliver genstand for demokratisk forvaltning, er det muligt at undgå forværrede kriser, konflikter og sammenbrud. Kun hvis mennesker har indsigt i økonomiens spilleregler og samtidig adgang til at påvirke de økonomiske processer og strukturer, kan det hindres, at snævre og kortsynede interesser driver udviklingen endnu mere på afveje.

Det er ikke noget enkelt projekt. At tage økonomien tilbage. For at sige det mildt. Men det er et projekt, som stadig flere mennesker i disse år engagerer sig i.

Økonomistuderende i ind- og udland slås for at få ændret læseplaner og pensum, så de lærer om virkeligheden, ikke blot om abstraktioner og modeller.

Økonomer uden for mainstream søger at bane vej for økonomiske forståelser og strategier i overensstemmelse med planetens grænser og menneskers behov.

Iværksættere arbejder med nye virksomhedsmodeller, der har økonomisk demokrati og bæredygtighed i centrum.

Lokalsamfund opbygger nye produktioner og økonomiske kredsløb, der mindsker sårbarheden og bringer selvbestemmelsen tilbage.

Politiske aktivister i mange lande laver kampagner for at ændre de strukturer og regler, der spærrer for omstilling til en mere langtidsholdbar, inkluderende og socialt retfærdig økonomi.

Alt sammen spirer til noget, der endnu ikke er kendt.

Hvad en avis kan

En avis som Information kan ikke lave økonomien om. Hvad den forhåbentlig kan, er at inspirere en proces og en debat. Den serie, der begynder i dag, er et forsøg på det.

Over de kommende uger vil Information fortælle økonomiens historie i glimt via portrætter af en række af økonomiens store, spændende og kontroversielle skikkelser. Et løbende leksikon vil indføre i økonomiens vigtige og vanskelige begreber. Og avisen vil frem for alt levere journalistik om tidens økonomiske udfordringer og trængsler, om kritiske røster og om bestræbelserne på i teori, praksis og politik at ændre økonomien, så den kan blive redskab for en fælles husholdning, der sikrer, at mennesker og natur trives.

Denne kampagne under mottoet 'Vi tager økonomien tilbage' vil også omfatte forelæsninger, bogudgivelser og andre aktiviteter med mulighed for deltagelse. Forhåbentlig bliver det værd at følge. Forhåbentlig kan det være med til at sætte tanker og handlinger i gang.

Tager vi ikke økonomien tilbage, kommer der en dag, hvor vi ikke længere har noget tilbage.

Få ugens højdepunkter fra serien på mail - hver søndag
Alle seriens artikler ›

# data[].attributes.attachment_link.description
Økonomi handler om at holde hus med samfundets ressourcer. Men i dag er økonomien blevet uøkonomisk i forhold til planetens bæreevne og fremmed for de fleste. Økonomer taler abstrakt, og magten over økonomien koncentreres på stadig færre hænder. Skal økonomien bringes til at fungere, må vi forstå den og genvinde indflydelse på den.

# data[].attributes.body
Video

# data[].attributes.body
Opgavebeskrivelse fra Runes "Økonomiske kredsløbs opgave"

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave i teams. Økonomiske kredsløb pr. 24.02.2019ruri

# data[].attributes.body
Online forløb

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | 1. Det økonomiske kredsløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Online forløb

# data[].attributes.headline
Spillet, "Det økonomiske kredsløb, med Boris 

# data[].attributes.subject
Spillet, "Det økonomiske kredsløb, med Boris 

# data[].attributes.body
Det Økonomiske Kredsløb - spillet

Case:
Boris på 14 har lige set en reklame for den nyeste playstation og vil have den
Derfor skal Boris anskaffe sig et arbejde, da børnepengene ikke er nok - forældre får 800 om måneden, han får 100 om ugen i lommepenge, men det er jo ikke nok…
Lone på kommunen administrerer børnepengene til familien
Boris bliver ansat i Netto og får dermed penge (50 i timen, 5 timer om ugen)
Boris' chef opgiver lønnen til det offentlige - det offentlige udbetaler til Boris
Boris skal betale skat af løn
Tre måneder senere!
Boris går hen til ny virksomhed - Elgiganten - og skal købe play stationen
Virksomheden har ingen play station, men salgsassistenten kontakter indkøber, der ringer til en forhandler i udlandet - kunne være Sony Playstation - Forhandler kontakter producenten, som sender produktet tilbage til forhandleren. Derfra importerer Elgiganten varen via en fragtmand.
SÅ kan Boris købe play stationen, wuuhuuu!!
Boris er lykkelig, men hans ene controller går i stykker, FUCK!
Boris går på nettet, for at finde en ny controller. Han bestiller og importerer en ny controller via internetudbyderen.

“Lærervejledning”/ Spilmester:

Lone på kommunen er administrator børnepengene til Familien Jensen → børnepengene ryger op til mor + far → videre til Boris i lommepenge. Men det er ikke nok til PlaySt. → tager arbejderen i hånden (arbejdskraft) → Netto: Flaskedreng.

Chefen i Netto → Indberetning om Boris i arbejde→ giver Boris løn, 50 kr. i timen. 5 timer om ugen.

Boris går hjem med sin løn → Betaler skat → Udbetaler resten af lønnen til Boris, efter skat.

2-3 måneder senere Boris har nu sparet op → Tager forbrugeren i hånden → går til Virksomhed → salgsass. “Vi har den ikke, jeg bestiller den lige” → Salgsass. går til Indkøber → til forhandler udlandet → Forhandler ringer til Producenten → sender PS4 til Udlands forhandleren → Fragtmand = Importerer PS4 til Elgiganten.

Boris er i Elgiganten → varen kommer → Boris går hjem

Boris mangler en ekstra controller → køber den i Udlandet, Online → den kommer hjem til Boris

# data[].attributes.body
Fra EMU

# data[].attributes.body
det økonomiske kredsløb, opfattelse af økonomien som et kredsløb, hvor penge løber den ene vej, og varer og tjenester samt arbejdsindsats den anden.

Opfattelsen har rødder langt tilbage i tiden, men de aktører, der optræder i kredsløbet og holder det i gang, har skiftet gennem tiderne med de økonomiske udviklingstrin og forklaringsmodeller.

Forståelsen af kredsløbet er siden midten af 1900-t. blevet formaliseret i nationalregnskabet. Her vises det, hvorledes der som resultat af den produktive indsats i samfundet skabes indkomst, der fordeles og omfordeles for dernæst at give grundlag for efterspørgsel efter varer og tjenester til forbrug og investering, som holder produktionen i gang, hvorved ringen er sluttet.

Knudepunkterne i det økonomiske kredsløb udgøres af økonomiens aktører, der samles i institutionelle sektorer efter deres typiske økonomiske adfærd; det drejer sig om selskaber (hhv. finansielle og ikke-finansielle), det offentlige og husholdningerne; hertil kommer udlandet som en særlig sektor.

Strømmene (eller transaktionerne) mellem sektorerne udgøres af varer og tjenester, betalingsmidler, finansielle fordringer i øvrigt samt faktorydelser som arbejdskraft og indsats af realkapital. Normalt er transaktionerne tosidige (noget for noget), men de kan også være lovbestemte ensidige overførsler, fx skattebetalinger.

De forskellige aktører udfører som oftest forskellige funktioner. Selskaberneproducerer og investerer og anvender bl.a. arbejdskraft, der hovedsagelig leveres af husholdningerne, som på deres side står for det private konsum. Det offentlige både producerer, konsumerer og investerer.