# data[].attributes.body
Sundhed behandling af kræft osv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Britta Lohmann , Opdateret 8. april 2019

Langt de fleste har set et billede af pyramiderne i Egypten. Men hvad har en befolkningspyramide til fælles med en befolkning med pyramider? Sammenhængen er klar - for 100 år siden havde langt de fleste befolkninger en befolkningspyramide, der lignede en rigtig pyramide. I dag er det helt anderledes.

# data[].attributes.attachment_link.description
Langt de fleste har set et billede af pyramiderne i Egypten. Men hvad har en befolkningspyramide til fælles med en befolkning med pyramider? Sammenhængen er klar - for 100 år siden havde langt de fleste befolkninger en befolkningspyramide, der lignede en rigtig pyramide. I dag er det helt anderledes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Radon er en radioaktiv gas, som findes naturligt i undergrunden. Herfra siver den ind i bl.a. boliger, hvilket øger risikoen for lungekræft. Det er dog i de fleste tilfælde nemt selv at nedbringe radonniveauet i din bolig.

Radon kan ikke ses, lugtes eller smages. For høj koncentration af radon i fx boliger kan dog indebære en sundhedsrisiko for mennesker. Radon øger risikoen for lungekræft, og risikoen er størst, hvis man også er ryger. Ifølge WHO er radon den næstvigtigste medvirkende årsag til lungekræft, efter aktiv rygning.

I Danmark anslås det, at radon i boliger er en medvirkende årsag til omkring 9 pct. af alle nye lungekræfttilfælde, det vil sige omkring 300 tilfælde om året. I de fleste radonrelaterede kræfttilfælde er de ramte rygere. Risikoen ved radonudsættelse er cirka 25 gange større for rygere end for personer, som aldrig har røget, men der er også en risiko for ikke-rygere.

Jo længere tid en person opholder sig i et hus, der indeholder radon, og jo mere radon der er i luften, desto større er risikoen for at udvikle lungekræft. Det tager lang tid - typisk 10 til 40 år - fra påvirkningen er begyndt, til lungekræften måske en dag konstateres.

Udgivelser om radon

Mere om radon

GEUS, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland
- Jordartskort, ArcGIS.com

Geodatastyrelsen, gst.dk

Energistyrelsen, ens.dk
- Bygningsreglementet § 331-333, forureninger fra undergrunden, § 332: Indstrømning af radon

radonguiden.dk (Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen)

SBi, Statens Byggeforskningsinstitut, Aalborg Universitet, sbi.dk
- SBi-anvisning 230, Anvisning om Bygningsreglement 2010, pkt. 6 Indeklima, se pkt. 6.3.3.2. Radon
- SBi-anvisning 233, Radonsikring af nye bygninger

WHO, Verdenssundhedsorganisationen, Radon

Hvorfor er radon farlig?

Radon omdannes til kortlivede radioaktive stoffer, som kaldes "radondøtre" (polonium-218, bly-214, bismuth-214 og polonium-214). Radon og flere af radondøtrene udsender alfastråling, som kan beskadige levende celler, således at risikoen for kræft øges.

Alfastråling stoppes let i luft og trænger ikke igennem hudens ydre beskyttelseslag, der hovedsageligt består af "døde" celler. Ved indånding vil radondøtrene dog kunne sætte sig fast i lungerne (bronkierne, bronkiolerne og alveolerne), og alfastrålingen herfra kommer derfor i direkte kontakt med levende celler og kan beskadige disse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Radon er en radioaktiv gas, som findes naturligt i undergrunden. Herfra siver den ind i bl.a. boliger, hvilket øger risikoen for lungekræft. Det er dog i de fleste tilfælde nemt selv at nedbringe radonniveauet i din bolig. Radon kan ikke ses, lugtes eller smages.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Bjarne Siewertsen , Opdateret 6. august 2019

Alle stoffer, der har en temperatur over det absolutte nulpunkt (-273,15 °C), udsender stråling. Isen i fryseren udsender stråling, det samme gør vores krop, computerskærmen, skolebogen, tavlen i klassen og Solen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Bjarne Siewertsen , Opdateret 6. august 2019 Alle stoffer, der har en temperatur over det absolutte nulpunkt (-273,15 °C), udsender stråling. Isen i fryseren udsender stråling, det samme gør vores krop, computerskærmen, skolebogen, tavlen i klassen og Solen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Why Do We Have Different Seasons? | California Academy of Sciences