# data[].attributes.headline
Reflexió 4 coses - Natàlia Albiol - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 4 coses - Natàlia Albiol - 3 ESO B

# data[].attributes.body
1- Donem més importància al que diu una sola persona que al que fan milers, és a dir, ens importa més el que digui el senyor Trump que el que milers de ramaders facin als animals. Es pot comprovar veient les notícies de qualsevol canal.
2- Els consumidors tenim més poder o influenciem més al medi ambient i a les empreses del que ens creiem però, com que no som conscients de com ha estat tractada la carn que comprem, no ho aprofitem.
3- Des de ben petits només ens han ensenyat una part de la realitat. Quan ets petit t’ensenyen que les vaques viuen a les granges amb els pollets i els porcs i tots viuen contents però, mai t'han dit que aquests només són una petita minoria.
4- I, una de les coses que m'ha impactat més és el tracte que reben aquests éssers vius. Em fa pensar el per què l'ésser humà pot arribar a ser tan egoísta i cruel. Segurament els caps de les grans empreses deuen haver embogit i no saben distingir entre un ésser viu i un tros de plastilina el qual pots modificar i fer el que vulguis amb ell. No havia pensat que hi hagués persones tan cruels en el món però el que es mostra en el documental son proves reals de en què ens estem convertint.

# data[].attributes.body
aquesta reflexia es sobre el ca,bio climatico.El impacto del cambio climático en nuestro planeta es alarmante. A medida que los efectos nocivos se han intensificado, la carne se ha convertido en un objetivo público. Cada día más gente aboga por comer menos carne para salvar el medio ambiente. Algunos activistas, incluso, proponen ponerle un impuesto para reducir su consumo.

Argumentan que la producción genera más gases de efecto invernadero que todo el sector del transporte. Sin embargo, esta afirmación es falsa (como podremos comprobar más adelante), pero la persistencia de este idea lleva a suposiciones inexactas en relación con el consumo de carne y el cambio climático.
https://elpais.com/elpais/2018/12/11/planeta_futuro/1544527239_882200.html

# data[].attributes.body
menjar mes fruites i verdures
he escolit aquest titol per que la gent menja mas carn i cad ves menys fruites i verdures i friues i verdurs son saludables i la gent cada vez menjar  menys fruites i verduras  matan a  animals per menjar ho

# data[].attributes.headline
cosas que he apres-saiyam bhatia 3eso b 

# data[].attributes.subject
cosas que he apres-saiyam bhatia 3eso b 

# data[].attributes.body
1- tractar bien a  animals  molta genta utiliza animals per seu benifit
2- he apres que hi ha 2 tipus de ramederia
3- no tratar mal a anamials
la gent lo mata para vender-lo
ells tambe tenen familia no solo elles
4- la cuarta cosa que apres es como esta gent mata a los animals en futuro quedarn pocos animals i en dia de hoy muchos animales san desaparegut per que la gent lo utiliza per seu benefit.

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu - Natàlia Albiol - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu - Natàlia Albiol - 3 ESO B

# data[].attributes.body
LA CARN QUE MENGEM
He escollit aquest títol perquè el documental tracta principalment d'això, de la procedència de la carn, del  tracte que ha rebut l'animal del qual provenia abans aquesta font de proteïnes i l'efecte que està tenint en el nostre planeta, entre d'altres. A part de tot això, també he escollit aquest títol perquè tal i com està escrit engloba un àmbit molt gran d'informació força desconeguda pels consumidors i del que la gent si se'ls hi planteja, en voldria saber més. Si posem aquest títol crec que despertarà l'interès dels espectadors ja que, una de les característiques que ha de tenir un bon títol és que cridi l'atenció i, penso que a la gent li sobtarà i voldrà saber-ne més del tema. Al cap i a la fi, és responsabilitat nostra saber més del què és o a qué perjudica això que ens estem posant a la boca o, si volem obtenir més informació del planeta que habitem i del mal que li estem causant.
És un títol petit amb grans coses que explicar.

# data[].attributes.body
1: yo no puc fer  moltes cosas per que tot el mon na fare cas molt poca gent fare cas
2: lo que ouc fer yo es comer menys carn  comer mas fruita verdura

3- i puc informar a gent que conec a mis amics i familia i no puc fer res mes.

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió crec que ens vol dir que em de vigilar mes amb la nostre salut perquè hi ha molta carn processada o envasats i s'ha de mirar molt bé que conté aquests productes perquè ens pot fer mal a la salut i perjudicar-nos.
Hauriem de tenir una vida mes saludable i poder gaudir les coses que mengem.

# data[].attributes.body
Jo crec que la definició de carn feliç vol dir que els animals han tingut una bona vida que no han sigut maltractats com els que estan en la ramaderia intensiva, la carn feliç esta mes ben tractada tenen una vida normal i no els maltracten i estan en un àmbit molt mes bo o sigui que viuen en terrenys grans i amb la llum del sol, mengen lo que tindria que menjar un animal normal i corrent com herba, etc.

# data[].attributes.headline
4 Coses que he aprés - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.subject
4 Coses que he aprés - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.body
1- Podria informar a els meus pares, la meva família i els meus amics sobre aquest tema, que la veritat es que no esta gaire integrat al nostre voltant, per informar-los de les conseqüències que pot tenir en la nostre salut. La idea seria ensenyar el documental a persones properes a mi i així anar corrent la veu sobre aquests tema. També podríem unir-nos totes les persones a les que conec i els interessa el tema i fer una campanya publicitària.

2- També tindríem que consumir carn d’animals extensiva (animals que estan en llibertat i son ben tractats), i si consumim molta carn tindríem que disminuir el consum per nosaltres també aportar una mica. Tindríem que intentar evitar consumir tanta carn. Ja sigui extensiva o intensiva, perquè amb aquestes dos formes de ramaderia es igual de quina forma ho fessin que igualment mataran al animal, uns els poden tractar millor i uns altres pitjor, però l’animal mor igual.

3- En tercer lloc les diferencies i consequiencies dels 2 tipus de ramaderia que hi ha: -la ramaderia intensiva (no tenen llibertat), i -la extensiva (tenen llibertat).

4- En quart lloc les llavors transgèniques, els agricultors i ramaders ultilitzen molts productes químics i d’altres que no son naturals, ho fan perquè creixin mes ràpid però això a la llarga pot afectar.

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió ens fa pensar sobre el poder que tenim entre les nostres mans, podríem fer que una empresa que treballa amb la ramaderia intensiva es veiés obligada a tancar o bé, a adaptar-se al que la majoria de consumidors vol. Per aconseguir això, aquest problema l’hauria de conèixer molta gent perquè tothom es donés compte de que el que està comprant és carn d’animals maltractats i no d’uns que han viscut en granges feliços, com ens intenten fer creure. Possiblement no seríem els suficients per aconseguir que l’empresa tanqués i deixés de tractar d’aquesta manera als animals però si que reduiríem en gran quantitat el nombre de consumidors d’aquesta empresa i, segurament reduiria el nivell de producció i faria que les màquines no fessin les bogeries que s’estan produint actualment.

Només s’intenta demostrar que, sense haver de deixar de menjar carn, simplement reduint la quantitat d’aquest producte que consumim, els consumidors podem fer que el tracte als animals millori i, si deixem de menjar carn d’una empresa que practica la ramaderia intensiva i s’hi passa a una d’extensiva, pot fer que canviïn moltes coses.

Aquesta noticia anuncia un boicot cap a 3 marques líders al Marroc, organitzat per a difondre el missatge de que volen que aquest país s'obri més al mercat europeu i així deixar pas a altres marques com ara "Mercadona" per a que fomentin la competència.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pasillo repleto de la marca de agua boicoteada Sidi Ali, en oferta de precio, en un supermercado Marjane, de Rabat, el martes 1 de mayo. FRANCISCO PEREGIL

Marruecos vive desde el 20 de abril un fenómeno que recuerda la famosa obra de Lope de Vega. Cuando el juez preguntaba ¿Quién mató al Comendador? la respuesta era: "Fuenteovejuna, Señor". "¿Quién es Fuenteovejuna?". "Todo el pueblo, a una". El 20 de abril comenzó a difundirse en las redes sociales un llamamiento al boicot durante un mes contra tres marcas líderes en el mercado marroquí: la leche Centrale (perteneciente al grupo Danone, con una participación del 5% del consorcio industrial del rey Mohamed VI), el agua Sidi Ali, del grupo de la familia de Miriem Bensalah-Chaqroun, presidenta saliente la patronal marroquí, CGEM, y la cadena de estaciones de servicio Afriquia, perteneciente al ministro de Agricultura y Pesca, Aziz Ajanuch , amigo íntimo del rey, tercera fortuna del país y líder del Reagrupamiento Nacional de Independientes (RNI, liberal), formación clave en la coalición de cinco partidos que forma el Gobierno.

La campaña ha sido apoyada en las redes sociales por destacados cantantes. La revista informaba de que el lunes el valor de las acciones de Afriquia y Centrale Danone cerraron en bolsa con un descenso del 5,97 % y del 5,69%, respectivamente. Una encuesta elaborada por la compañía Averty con 1072 personas pertenecientes a las 12 regiones de Marruecos revela que el 79,8% de los entrevistados apoyan el boicot.

En Marruecos no hay nada parecido a una asociación de consumidores estructurada. Sin embargo, la campaña anónima ha obligado a numerosos políticos a pronunciarse, a pesar de que la mayoría de medios apenas informaron sobre el fenómeno y apenas han hecho seguimiento de la noticia. "Esas tres marcas son anunciantes muy importantes en la prensa", indica un periodista. "Los impulsores de este boicot", señala un economista europeo que solicita el anonimato, "han apuntado muy bien hacia tres empresas que dominan claramente sus sectores. Es una crítica hacia los abusos en el mercado cuando se disfruta de una situación de oligopolio. Tarde o temprano este país debería abrirse más hacia el mercado europeo. Abrir el paso a Mercadona y otras marcas que fomenten la competencia y abaraten la distribución".

La campaña echó a andar con el nombre en árabe de la etiqueta "Déjala que se agríe". Este martes, en el supermercado Marjane (perteneciente al consorcio de Mohamed VI) de Rabat, situado en el trayecto hacia el aeropuerto, las estanterías estaban repletas con la marca de leche Centrale y el agua Sidi Ali, ambas boicoteadas y con promoción de precios. "Es como si las empresas afectadas reconocieran con la rebaja el miedo al boicot", señala el citado economista.

La costumbre tan arraigada en Marruecos de servir junto al café una botellita de agua se ha visto alterada. Muchos clientes reclaman que no les pongan Sidi Ali. En cuanto a las estaciones de servicio Afriquia, es difícil realizar un seguimiento por los más de 500 establecimientos repartidos a lo largo y ancho del país. La revista Telquel realizó un pequeño sondeo en Casablanca en el que un empleado de Afriquia reconocía que llevaba tres días sin trabajo. En otra estación de la competencia situada en el centro de Casablanca un empleado aseguraba que habían doblado estos días la cifra de venta habitual.

Las empresas afectadas no han informado sobre la repercusión en sus beneficios. Un directivo de Danone tachó de "traidores" a la patria a quienes apoyen el boicot. Por su parte, el ministro de Economía, Mohamed Boussaid, perteneciente al RNI, llamó "enajenados" a los impulsores del boicot. Fue una manera indirecta de acusar a las juventudes del islamista Partido de la Justicia y el Desarrollo (PJD). Este partido padece una fractura interna desde que su líder más carismático, Abdelilá Benkirán, fue apartado de la jefatura del Gobierno por el rey Mohamed VI y en su lugar nombró al entonces secretario de organización, Saadedín el Otmani.

Benkirán ya anunció en 2014, cuando era jefe de Gobierno, que boicotearía durante 10 días a Danone para protestar contra un alza de precio. Ahora, respecto al boicot actual mantiene un escrupuloso silencio. Este lunes se esperaba su comparecencia en unas jornadas de las juventudes del PJD en Marrakech. Pero horas antes de la cita Benkirán comunicó que no acudiría.

El diario en árabe Ajbar al Yaum, cuarto en difusión en el país y muy crítico con el Palacio Real, es el único que se ha posicionado abiertamente a favor del boicot. Esta publicación es la más seguida por los lectores del islamista PJD. Su director, Taufic Buachrín , que siempre apoyó a Abdelilá Benkirán, fue encarcelado el 23 de febrero después de que una veintena de agentes vestidos de paisano irrumpieran en su despacho. La fiscalía de Casablanca lo acusa de violación, intento de violación y trata de mujeres. Sus defensores objetan que todo obedece a un escarnio por sus posiciones políticas.

En cualquier caso, el diario mantiene una línea crítica frente al Palacio Real. Este lunes mostró una foto del ministro de Agricultura y Pesca y mayor accionista de las estaciones Afriquia. El título de primera decía: "Exclusiva: las pérdidas de Ajanuch". En el texto se informaba de que durante una semana de boicot el grupo ha perdido el 31% de sus ingresos. La información no ha sido desmentida ni confirmada por la compañía.

El diario publicaba el mismo día un editorial titulado "El despertar de los enajenados", en alusión al ministro de Economía, Mohamed Boussaid. El texto afirmaba: "Los enajenados son los que confían en las promesas de las reformas, la regeneración y el desarrollo. Señor ministro de Economía, tiene usted que escuchar a los enajenados. Todos somos enajenados". Fuenteovejuna en Marruecos. Y a dos semanas del inicio de ramadán, fecha en la que se dispara el consumo.

# data[].attributes.attachment_link.title
El boicot ciudadano a tres marcas líderes se impone en Marruecos

# data[].attributes.attachment_link.description
Marruecos vive desde el 20 de abril un fenómeno que recuerda la famosa obra de Lope de Vega. Cuando el juez preguntaba ¿Quién mató al Comendador? la respuesta era: "Fuenteovejuna, Señor". "¿Quién es Fuenteovejuna?". "Todo el pueblo, a una".

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo? - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo? - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.body
1- Podria informar a els meus pares, la meva família i els meus amics sobre aquest tema, que la veritat es que no esta gaire integrat al nostre voltant, per informar-los de les conseqüències que pot tenir en la nostre salut. La idea seria ensenyar el documental a persones properes a mi i així anar corrent la veu sobre aquests tema. També podríem unir-nos totes les persones a les que conec i els interessa el tema i fer una campanya publicitària.

2- També tindríem que consumir carn d’animals extensiva (animals que estan en llibertat i son ben tractats), i si consumim molta carn tindríem que disminuir el consum per nosaltres també aportar una mica. Tindríem que intentar evitar consumir tanta carn. Ja sigui extensiva o intensiva, perquè amb aquestes dos formes de ramaderia es igual de quina forma ho fessin que igualment mataran al animal, uns els poden tractar millor i uns altres pitjor, però l’animal mor igual.

# data[].attributes.headline
Títol Alternatiu - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.subject
Títol Alternatiu - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.body
"La carn no es la única solució "

He decidit canviar el títol del documental “amame encarecidamente” per “la carn no es la única solució” perquè la gent últimament esta molt addicta a la carn i no es que sigui tampoc dels millors aliments per tenir una dieta saludable i equilibrada, podria anar millor la verdura que la carn. Si consumim molta carn a la setmana estem contribuint a la ramaderia intensiva. Les empreses ens intenten enganyar de que tots els animals estan ben tractats ja sigui en anuncis de televisió o en alguns altres casos, quan en veritat no es així. Això ho fan perquè la gent compri la carn sense saber en quin estat ha estat tractat l’animal. Tampoc es que aquests animals tinguin una bona salut per que la seva carn sigui comercialitzada al públic. Estan sotmesos a processos i ambients inhumans. La gent tindria que ser conscient d’aquesta situació.

# data[].attributes.headline
Reflexió 5 - Àudio - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.subject
Reflexió 5 - Àudio - Alejandro Azañedo 3 Eso B

# data[].attributes.body
Salvem el planeta
He ficat aquest titol perquè si féssim alguna cosa per poder parar aixó de la carn podriem salvar el nostre planeta i a sobre els animals estarien mes tranquils.

# data[].attributes.body
Alternativa 1 : Tampoc fa falta menjar sempre carn també es pot menjar cereals, fruits secs, verdura, fruita ...
Alternativa 2 : Es pot donar a conèixer a la gent que em de disminuir el consum de carn. Fent reunions o anant a escoles i fer diferents activitats i explicant lo que passa amb el consum de carn.

# data[].attributes.headline
4 coses que he aprés - Aroa Albiol 3 Eso B

# data[].attributes.subject
4 coses que he aprés - Aroa Albiol 3 Eso B

# data[].attributes.body
1-He aprés que lo que li donen als animals de menjar pot provoca que la carn estigui en menys qualitat.
2-He aprés com tracten als animals o sigui que els tracten com una font de alimentació, que no els deixen fer la seva vida i no respecten i els maltracten.
3-He aprés que em de mirar bé d'on procedeix la carn que consumim perquè ens pot fer mal a la salut i el nostre creixement.
4-I per últim he aprés que són les llavors transgèniques, que son les llavors que es modifiquen amb eks productes químics

# data[].attributes.body
El missatge que dona aquesta reflexió principalment es que el significat de carn feliç podria estar lligada a la ramaderia extensiva, per altra banda un nom al que podria estar lligada a la ramaderia intensiva podria ser perfectament carn infeliç. La ramaderia intensiva o mes coneguda com ramaderia industrial, es en la que els animals estan tancats en un estable on es passen quasi tota la part de la seva vida, no tenen llibertat. Amb l’estabulació el que s’intenta es augmentar la producció el mes ràpid possible. I la ramaderia extensiva o mes coneguda com ramaderia de granja, es en la que els animals poden estar en llibertat amb una bona part de terreny en la que poden anar lliures al seu entorn natural. El objectiu d’aquesta reflexió es fer-nos veure els tipus de ramaderia i les conseqüències que comporten cada una de elles ja sigui per a millor o a pitjor.
https://www.contextoganadero.com/blog/ganaderia-intensiva-vs-ganaderia-extensiva

# data[].attributes.body
El que ens vol explicar aquesta reflexió principalment es que la persona que consumeix aliments es la que decideix que es venguin mes quantitat de productes saludables o no saludables. Si per exemple la persona que compra un aliment no es mira si es saludable o no a l’etiqueta del darrere i compra productes no saludables doncs llavors les empreses veuran que a la gent els hi agrada aquell producte no saludables a tots els supermercats i perquè encara es vengui millor li ficaran “ofertes” i fins hi tot poden enganyar dient que es saludable quan no ho es perquè la gent caigui en comprar-los. Però si la gent es comença a donar compte de quins productes son mes saludables que els altres les empreses veuran que es ven mes aquest producte que no l’altre que no era gents sa pel cos, i es veuran obligats a retirar els productes no saludables per el cos. El objectiu d’aquesta reflexió es  que tenim que saber el que comprem perquè les grans empreses es donin compte i retirin productes no saludables.
https://elcomidista.elpais.com/elcomidista/2018/04/26/articulo/1524758688_731486.html

# data[].attributes.body
Al que es refereix aquesta reflexió principalment es que la salut i el ben estar del nostre cos es degut principalment als aliments que consumim diàriament. El que nosaltres escollim per menjar dia a dia es molt mes complicat del que ens podríem imaginar, es cosa nostre el moment que escollim per menjar, es cosa nostre el tipus d’aliment que pensem consumir ja sigui a l’hora de esmorzar, dinar, berenar o sopar, tot això afecta directament al metabolisme del nostre cos. El objectiu que intenta donar aquesta reflexió es que hem de menjar sa amb un bon consum del que comprem perquè el metabolisme del nostre cos funcioni correctament. Tot això farà que no tinguem problemes de cor, de pulmons... També farà que el nostre cos tingui mes proteïnes, mes energies i una molt millor resistència per poder fer exercici físic, ens farà sentir orgullosos de tenir un cos saludable sempre i quan controlem amb tot el que consumim i quan ho consumim.
https://tendenciesennutricio.wordpress.com/

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió significa que els animals ja no es consideren com a éssers vius si no que els tracten com a font de proteïnes per alimentar-nos. Hem de pensar que els animals també pateixen perquè els maltracten i sobretot els maten d'una manera molt dura, els animals també tenen el dret de viure com nosaltres, de viure en un ambient bo i que puguin fer la seva vida com tots nosaltres. No es just que es segueixin matant animals per la alimentació o per fer roba o simplement per caçar. Jo crec que hauriem de baixar el consum de carn per cuidar el nostre planeta i la nostra salud.

# data[].attributes.headline
Que puc fer jo? - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.subject
Que puc fer jo? - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.body
Alternativa 1
Podria explicar aquest problema repartint papers per a tot arreu i així podria ser que moltes me persones sàpiguen lo que esta passant o si no anar amb moltes persones explicant-lo tot  i també dient a les persones que ho diguin a les dames persones que coneixen per poder ser mes persones que coneguin això i això es lo que i crec que podria fe per intentar ajudar a aquest problema que hi ha en tot el mon i així ajudar.
Alternativa 2
Podria reunir moltes persones per intentar fer una vaga perquè això ho escoltin les persones amb poder perquè son el que ho poden canviar i així tots els dies fins que algun dia es doni  conèixer això i intentar canviar això amb milers de persones per tindre mes possibilitats de que algú amb poder estigui d’acord per canviar aquest problema i així crec que jo ho podria fer així.

# data[].attributes.headline
4 Coses que he apres - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.subject
4 Coses que he apres - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.body
Primera
He après com fan la carn industrialitzada sense deixar als animals sortir mai de el mateix lloc i modifica-la perquè es produeixi mes ràpid.
Segona
He après que no sempre s’ha fet la carn i que abans era molt millor que ara i que amb tant poc temps a canviat molt amb nomes uns 30 o 40 anys.
Tercera
He après que la carn que ens mengem es lo que som nosaltres i ens estem menjant lo que som nosaltres però modificat i de de la pitjor forma possible i nosaltres ens ho mengem sense saber-ne res d’això.
Cuarta
He après que els animals que fan servir per fer carns industrialitzada des de que neixen fins que moren sempre es queden tancats al mateix lloc sense poder fer res mes que menjar i dormir i que això ho tindrien que intentar poder canviar d’alguna manera possible per a tothom.

# data[].attributes.headline
Titol alternatiu - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.subject
Titol alternatiu - David pagan cabre 3 Eso B

# data[].attributes.body
Realment sabem lo que mengem?

He triat aquest títol perquè hi ha molta gent que no sap lo que esta menjant i aquest documental ens ensenya tot lo que ens estem menjant sense pensar que no tindríem que menjar-lo, però això passa perquè com que a la gent no li interessa aquest tema doncs ningú parla de això i passen com si no passes res dolent i no ens afecti en res, i si tots veiéssim aquest documental realment ens donaríem conte de lo que ens estem menjant i així podríem canviar això gracies al documental i haurien moltes persones que intentarien fer tot lo que poguessin per canviar això i amb sort reduirien molt la carn industrialitzada, per això jo crec que aquest títol per el documental també serviria en ves del ja hi ha i pot ser que mes gent li dones curiositat per veure el documental i donar-se conta de tot això.

# data[].attributes.body
3 Eso B
Aquesta reflexió crec que significa que tot lo que nosaltres que ens mengem de carn som nosaltres però en una altre forma produïda, però lo que crec que vol dir es que tindríem que produir millor la carn perquè al final ens la mengem nosaltres perquè es com si nosaltres fóssim màquies i ens mengéssim carn de alguna altre persona, per això tindrien que millorar la producció de carn i intentar no modificar-la per poder menjar carn normal i corrent i sana sense ningun tipus de modificació que faci que no sigui carn que se li ha canviat algú d’ella i així podrien reduir la producció de carn industrial i que els animals puguin tindre dret per viure i així podríem menjar carn sana i normal sense que estigui modificada i així es podria arreglar aquest gran problema que hi ha amb la carn industrialitzada que hi en el mon.
http://www.totsantcugat.cat/actualitat/societat/som-el-que-mengem-la-importancia-de-l-alimentacio_164225102.html

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió vol dir que els animals de avui en dia ja no es consideren com a animals vius si no com fonts de proteïnes i maquines de fabricar proteïnes i ja no es considera com si no fos un animal viu sense tindre dret a viure com nosaltres per això els fan servir com a eina de fabricar proteïnes que sempre quan neixen viuran sempre en el mateix lloc i que acaben morint sense poder veure a altres animals ni poder veure la llum del sol i nomes son utilitzats com a maquines sense pensar que son essers vius com nosaltres i no es mereixen fer servir-los d’aquesta manera  perquè si ens facin lo mateix a nosaltres també diríem que no ens mereixem que ens facin això, per això tampoc es mereixen això els animals de ser tractats d’aquesta manera i tindrien que ser sers vius independents amb dret a viure.
https://unrespetoalascanas.com/2013/02/14/los-animales-no-tienen-derechos/

# data[].attributes.body
aquesta reflexia diu

Els costos ambientals de la ramaderia industrial

“El ramat és un dels principals responsables dels greus problemes mediambientals d’avui en dia. Es requereix una acció urgent per a fer front a aquesta situació“ (Henning Steinfeld, Cap de la Subdirecció d‘Informació Ramadera i d’Anàlisi i Política del Sector de la FAO
Així de contundent s’expresava un dels responsables de l’estudi sobre ramaderia i medi ambient, elaborat el 2006 per l‘Organització de les Nacions Unides per a l‘Agricultura i l‘Alimentació (FAO) en el que es posava de manifest que el sector ramader genera más gasos d’efecte hivernacle que el sector del transpor  [18 mesurats en el seu equivalent en  dióxid de carboni (CO2)

http://www.laconca51.cat/costos-ambientals-ramaderia-industrial/

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió vol dir que la carn que es feliç perquè es carn que ha crescut lliure amb altres animals i poden viure normalment  i  a pogut veure la llum del sol en canvi la carn que no es feliç crec que es vol referir a la carn que ha crescut sense llibertat perquè sempre ha estat tancada sense poder moure’s sempre al mateix lloc i sense poder veure mai la llum del sol, per això crec que es vol referir això que hi ha dos tipus de carn, una feliç que ha viscut be tota la seva vida i una altre que es a carn infeliç que ha viscut malament tota la seva vida per això ell diu que nomes mengi carn feliç perquè sap que ha crescut com ella volgués i crec que així sabent això es sent millor menjant car com diu ell carn feliç i no carn infeliç.
http://www.anima.org.ar/carneproductos-animales-felices-un-paso-en-la-direccion-correcta-o-un-punto-de-acceso-mas-facil-de-regreso-a-comer-animales/

# data[].attributes.headline
4 coses que he après-JoanAlbert Chias- 3 ESO B

# data[].attributes.subject
4 coses que he après-JoanAlbert Chias- 3 ESO B

# data[].attributes.body
1.       Com tracten als animals

He vist que no els tracten bé que els fan servir com maquines de proteïnes que els i donen qualsevol menjar per el seu benefici.

2.       Que és la ramaderia

He aprés que hi ha 2 tipus de ramaderia la extensiva i la intensiva que es la que més utilitzem actualment i la més dolenta

3.       La diferencia entre una carn de ramaderia intensiva i una de extensiva

La diferencia entre la ramaderia intensiva i la ramaderia extensiva és que en la ramaderia extensiva els animals es deixen en plena natura camps oberts i respecten el seu creixement en la ramaderia intensiva no es respecte res del animal el seu creixement es ràpid i estan en camps tancats

4.       Com afecta la ramaderia al nostre món

La ramaderia afecta al nostre món perquè una activitat clau en la terra per que nosaltres podem menjar i la ramaderia està associada a la economia. Un exemple per poder vendre més carn tenim que fer que les vaques, porcs, gallines, etc... creixin i es reprodueixin més ràpid per així poder vendre més quantitat aquí influeix la ramaderia intensiva perquè la venen a poc preu per els productes que te la carn però tenen moltes tones de carn.

# data[].attributes.headline
Que puc fer jo?-JoanAlbert Chias- 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Que puc fer jo?-JoanAlbert Chias- 3 ESO B

# data[].attributes.body
Alternativa 1

El que puc fer és informar-me més sobre aquest tema. Compartir-ho amb la família, amics, gent, per saber la seva opinió, i amb tota aquesta informació fer una noticia on ensenyar a la gent tot això de la ramaderia intensiva, que porten els aliments que consumim ,etc... Actualment tothom està amb la nova tecnologia els mòbils amb les xarxes de internet més famoses Instagram, Twitter, Facebook, etc... Podria explicar això en algunes de les xarxes i compartir-lo amb gent, amb joves i amb la ajuda de una campanya poder fer que aquesta explicació se estengués per molts llocs del món. I poder fer que la gent ja miri les etiquetes de la carn que vol comprar, estar més atent al que menges, que expressin la seva opinió sobre el tema.

Alternativa 2

Buscaria una ONG que estiguin en contra de això i poder donar una part dels meus diners per que ells puguin fer algú contra això, i compartir aquesta ONG amb familiars i amics a vera si ells donarien també una part dels seus diners.

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu- JoanAlbert Chias - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu- JoanAlbert Chias - 3 ESO B

# data[].attributes.body
“Mengem sense ulls”
He escollit aquest títol perquè explica be que el que mengem no sabem com a arribat al nostre plat, tampoc quan anem a comprar al supermercat la majoria de la gent no gira l’envàs i llegeix d’on ve com ,s’ha produït, que porta, etc... Podríem dir que estem secs a la producció alimentària, si li preguntem a 10 persones com arriba la carn al vostre plat i en com  tracten a l’animal que ara es un bistec i com l’alimenten, 2 persones t’ho explicaran a lo millor 3 alguna part, i ningú fa això perquè ja veuen per la televisió ,per les grans adhesius que poses al producte “SIN ARTIFICIALES NI CONSERVANTES” ja es refien, però hi ha una part de la gent que ja sap que el que venen al supermercat o a la carnisseria no es 100% natural o ecològic, saben que li han fotut algú per que resisteixi o aguanti un temps. A vegades també els comerciants per vendre el producte li diuen la part més bona al comprador per garantir la compra del seu producte ,que tot ho fan per diners.

# data[].attributes.body
daria molt en poder portar tota la carn que es necessita al mon, ja 

# data[].attributes.headline
Reflexió 7-Àudio- JoanAlbert Chias- 3 ESO B 

# data[].attributes.subject
Reflexió 7-Àudio- JoanAlbert Chias- 3 ESO B 

# data[].attributes.body
En aquesta reflexió puc entre que el que ens intenta dir és el aliment i la persona està relacionada perquè el que li fem al aliments per després ser consumit en afecta a nosaltres com negativament o positivament. I on ens afectant aquests aliments, al nostre cos la salut depèn l’aliment que mengem i com el mengem la nostra salut pot ser bona o pot ser dolentíssima i aquí es on entrem nosaltres. Nosaltres el humans fem que el aliment pugui durar una temporada (uns dies setmanes...) que aquell aliment es pugui produir la màxima quantitat possible en poc i després ve el més important el preu. Totes aquestes coses influeixen al aliment perquè depèn el que li posem pot provocar una cosa, per exemple ,si li fiquem coses dolentes per el nostre cos, per poder que creixi més ràpid  farà que el preu baixi però la quantitat serà superior i si el aliment esta ben cuidat amb els seus nutrients naturals això fa que el preu pugi però la quantitat serà menor. Tot està connectat amb nosaltres i pot provocar qualsevol esdeveniment en el clima, en la salut o en la economia.

# data[].attributes.body
Antigament la carn era natural, no existia la tecnologia que ara estem utilitzant per produir tota aquesta carn. Abans com tot era més tranquil la hi havia més ramaderia extensiva que intensiva. La carn de abans tenia el nutrients equilibrats per se una carn rica i de bona qualitat, com podem veure en la reflexió tenia el equilibri de Omega 3 i una mica de Omega 6, però ara actualment la soja i dacsa produeix massa Omega 6 i la em cagat perquè això desequilibra la balança entre Omega 6 i 3 ja que el nostre cos amb la saturació de Omega 6 podria provocar més malalties , càncers, etc... Tot això per culpa de la ramaderia intensiva que fa que manipulem el creixement del animal en aliments transgènics que després acaben a la carn i de la carn a nosaltres i provoca el que em dir ,malalties i càncers.
https://okdiario.com/salud/2018/04/17/dieta-omega-3-omega-6-2129859

# data[].attributes.body
En aquesta reflexió el que puc entendre es que la carn feliç es refereix a la ramaderia extensiva  ja que no pressionen al animal en el seu creixement mitjançant transgènics, això vol dir que aquesta carn es més bona té els nutrients naturals procedents del animal. Puc entendre també que quan diu feliç vol dir que no maltracten al animal que el deixen en llibertat al seu aire. Ja que ara hi ha molts matadors i llocs de ramaderia intensiva on maltracten el animal a vegades fins pot ser matar-lo abans de que arribes al seu punt on ja es pogues portar al matador. La ramaderia intensiva el que fa és convertir el animal en una maquina de aliments i nutrients li donen tot lo possible per que el animal creixi en menys temps possible i tot el que mengen pot acabar a la seva sang i a la carn que es el producte del que e alimentem i això pot provocar malalties, per això es més bona la “carn feliç” ja que esta més cuidada i es més natural.

www.cuerpomente.com/salud-natural/consecuencias-consumo-carne_1879

# data[].attributes.headline
Què he après - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Què he après - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.body
1. Nosaltres, com a persones, hem de valorar més el nostre entorn i les coses que estan passant al nostre voltant.

2. La carn que ens mengem es el nostre futur.

3. He après a valorar més la vida animal.

4. He après a consumir menys la carn perquè veient com han tractat als animals.

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo? - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo? - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.body
Alternativa 1:
Els animals estan per viure les seves vides i que no siguin maltractats.
He de pensar més en altres proteïnes. Ja que la carn porta moltes proteïnes. Com per exemple: els llegums, fruits secs, cereals...

Alternativa 2:
La quinoa (un altre proteïna) té un alt contingut y no contiene gluten. Aquest ingredient es una alternativa per evitar la carn. Solen cuinar-se de diferents maneres, principalment, amb receptes similars a la pasta, l'arròs, etc. Como es pot observar, existeix una gran varietat d'alternatives per evitar la carn. Totes elles son bona opció per no deixar de costat el bon gust.

# data[].attributes.headline
TÍTOL ALTERNATIU - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
TÍTOL ALTERNATIU - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.body
"La carn, nosaltres."

He escollit aquest títol perquè penso que la carn forma una gran part de nosaltres. Com a persones, éssers humans, hem de donar-nos compte del que mengem i com la consumim. També hem d'aprendre a valorar més la vida dels animals.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hace más de 100 años que nos dedicamos a la ganadería y a la elaboración de embutido de cerdo. Cal Tomás es buen producto, pasión por el trabajo, tradición familiar y respeto por la naturaleza.

# data[].attributes.headline
Reflexió 6 - Rocheni Marqueses - 3 ESO B 

# data[].attributes.subject
Reflexió 6 - Rocheni Marqueses - 3 ESO B 

# data[].attributes.body
Aquest que ens diu David-Walter Toews, és una explicació de que també ens mengem el Medi Ambient. En qualsevol lloc, que contaminin o lo que sigui, ens la mengem. I ens diu que quan més ens apropem, més menjarem. Així doncs, hem de tenir en compte del nostre voltant perquè a vegades l'aire té molta contaminació i brutícia.

# data[].attributes.headline
Reflexió 3 - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 3 - Rocheni Marqueses - 3 ESO B

# data[].attributes.body
Cada un ha d'alimentar-se. Aquestes estructures depenen de la recepció dels nutrients que necessitem per funcionar.
Aquesta frase ve de Ludwig Feuerback. Ja que ens diu que només ens hem de preocupar d'alimentar-nos (no necessitem aliments físics).
Perquè l'alimentació es la nostra medicina i la nostra medicina es l'alimentació. Ho pensem i ho sentim profundament relacionat amb el que ens portem a la boca. El físic del que pensem i sentim en el cervell i aquest es un òrgan compost per les nostres cèl·lules nervioses anomenades neurones. Els aliments están pobres en nutrients i a més a més estàn intoxicades.

# data[].attributes.headline
4 coses que he après – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.subject
4 coses que he après – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.body
1.- Una de les primeres coses que he après ha sigut que actualment la carn, o els aliments en general, ja no són tan saludables, que en canvi a abans són perjudicials per a la salut. Que per com els alimenten fa que la qualitat de la carn empitjori.

2.- També he après que de vegades les coses no són com semblen, ja que per molt que els que dirigeixen aquestes granges industrialitzades diguin que els aliments que tracten són saludables, que no tenen cap perill i que als animals no pateixen cap tipus de maltractament, realment no els deixen estar en el seu hàbitat o segurament estarien millor i al utilitzar-los per a menjar serien més saludables possiblement.

3.- Tampoc havia sentit parlar mai de les llavors transgèniques, no sabia de la seva existència realment, ni com es feien i molt menys lo perjudicials que poden arribar a ser per a nosaltres i per als animals i com influeix en la qualitat del aliment que seran més tard.

4.- Una altre cosa de la qual no n’havia sentit parlar gaire és sobre la ramaderia intensiva, les granges industrialitzades. No sabia sobre el tractament als animals ni lo perjudicial cap als animals i al medi ambient que són aquestes granges.

# data[].attributes.headline
Que puc fer jo? – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.subject
Que puc fer jo? – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.body
Alternativa 1:

Podríem d’alguna manera donar a conèixer el problema que hi ha amb el consum de la carn, amb la qualitat o el tractament cap als animals que posteriorment ens mengem. O també podem explicar no només el tractament si no amb que se’ls alimenta, cas que entra en el tractament tal qual com la pèssima qualitat de vida que tenen.

Es pot fer que la gent conegui el problema dient-ho d’uns a altres, veu a veu, o per altres medis com la televisió (ja quasi tothom la veu), la radio (que moltes persones escolten, per exemple anant a treballar), fent protestes, i molts altres llocs.

Alternativa 2:

Una altre cosa que podríem fer és per exemple intentar disminuir el consum de la carn que ha estat processada, ja que aquesta és la que més afecta i la que quasi tota bé de granges industrialitzades. També es podria disminuir el consum general de carn de mica en mica, ja que si es menja menys carn no hi haurà tanta demanda d’aquesta i no farien falta tanta quantitat de granges industrialitzades.

Es pot també intentar quan comprem la carn mirar on ha estat produïda i com ho ha estat. Tot i que alguns cops no posi exactament com ha estat feta aquesta carn, si no que posa un nom d’un lloc però no se sap si es d’un granja industrialitza o no, no esta malament intentar esbrinar-ho.

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.body
ENS MENGEM EL FUTUR.
He escollit aquest títol ja que, poc a poc la demanda excessiva d’aliments produeix que amb la ramaderia i agricultura intensiva anem gastant molt dels recursos naturals no renovables, com l’aigua per alimentar als animals i conrear les llavors, perquè creixin i serveixin per alimentar-nos a nosaltres i també a aquets animals que desprès ens serveixen d’aliment a nosaltres. Aquests animals també produeixen residus que afecten al medi ambient, com per exemple el gas metà entre altres.  Al conrear també es contamina el medi ambient, ja que a l’agricultura intensiva s’utilitzen tractors i altres maquinaries que desprenen molts gasos contaminants.

Com a conclusió traiem que produint un excés agrari i ramader contaminem molt més del necessari i del que ho faríem amb les granges no industrialitzades i en els conreus és molt difícil no utilitzar aquesta maquinaria, com els tractors, aleshores el que es podria fer seria intentar modernitzar aquesta maquinaria de manera que no expulses tants residus.

# data[].attributes.headline
Reflexió 11 – Àudio - Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 11 – Àudio - Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.headline
Reflexió 2  – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B   

# data[].attributes.subject
Reflexió 2  – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B   

# data[].attributes.body
El que ens explica és que amb l’alimentació que tenen actualment els animals dels quals ens alimentem nos és bona. Anteriorment aquests s’alimentaven del seu respectiu aliment directament d’on procedeix, en canvi, ara mengen l’aliment processat i modificat perquè així doni  els resultats que l’ésser humà vol aconseguir. Una de les coses que s’aconsegueixen amb aquest tipus d’alimentació (constant i feta especialment per al que es vol) és per exemple que l’animal creixi abans, engreixi més i altres coses. Per culpa d’aquesta alimentació no només fem mal als animals si no a nosaltres, ja que com diu la reflexió l’excés d’Omega 6, en aquest cas 20 vegades més del que necessitem, produeix malalties cardíaques, infarts, diversos tipus de càncers i altres malalties. Ens avisa que hem de cuidar de com alimentem als animals que més tard ens mengem, ja que de la manera que els estem alimentant actualment és errònia i que ho hauríem de fer com es feia abans ja que no ens feia cap tipus de mal a nosaltres.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
más INFO

A pesar de no ser estrictamente ácidos grasos esenciales, los dichosos ácidos grasos grasos omega son fundamentales para nuestra salud. Es cierto que nuestro metabolismo puede fabricarlos, pero lo hace de una forma muy limitada y solo a través de la conversión de los ácidos grasos esenciales linoleico y linolénico, que obtenemos de nuestra dieta. Así que, por la necesidad que tenemos de conseguir la ración restante también a través de la ingesta de alimentos, podemos considerarlos esenciales.

Los ácidos grasos omega 3 y 6 son ácidos grasos poliinsaturados de cadenas de 18 o 20 átomos de carbono, que presentan su primera insaturación (un doble enlace) en la posición o bien 3 contando desde el lado contrario a la molécula de glicerina, o bien en la 6. Su particularidad es que a pesar de su difícil síntesis, forman parte de las membranas celulares confiriéndoles flexibilidad y elasticidad y evitando su envejecimiento.

Pero también trabajan como transmisores de información a la célula, y el tejido del que forma parte, respecto a las inflamaciones y las respuestas autoinmunes. De este modo pueden tanto propiciar una respuesta inflamatoria cuando sea necesaria para el sistema defensivo del cuerpo -por ejemplo cuando hay una contusión, una herida o una infección, ya que la inflamación evita que los patógenos o las sustancias tóxicas se extiendan por el resto del organismo-, como otra antiinflamatoria. La inflamación se produce cuando las células absorben líquidos a través de su membrana y la desinflamación cuando los liberan.

Pero un exceso de inflamación, o un estado inflamatorio constante, puede ser nocivo para nuestra salud, por ejemplo porque comprime los vasos y arterias, aumentando el riesgo de deposiciones de lipoproteínas de baja densidad y muy baja densidad -colesterol LDL y triglicéridos HLDL- y con ello la formación de ateromas que pueden dar lugar a accidentes cardiovasculares y cerebrovasculares. Eventualmente, un exceso de inflamación dificulta la circulación y distribución de las diversas sustancias por el organismo.

La proporción en las series omega 3 y 6

Se ha hablado profusamente sobre las virtudes de una dieta rica en ácidos grasos omega 3 y omega 6, pero se comenta poco la necesidad de que exista una correcta correlación entre estos dos grupos de ácidos grasos para que la respuesta inflamatoria o bien antiinflamatoria sea la correcta. En líneas generales, los ácidos grasos omega 3 -ácido alfa linolénico o ALA, ácido eicosapentanoico o EPA y ácido docosahexanoico o DHA- modulan a la baja la inflamación.

En cambio, los ácidos grasos omega 6 -ácido linoleico o LA, ácido gama linoleico o GLA y ácido araquidónico o ARA- son activadores de la inflamación celular y de los tejidos. Su papel no es malo, como se ha explicado, siempre que exista una correlación determinada con los ácidos grasos antiinflamatorio omega 3.

En caso contrario, cuando priman en las membranas celulares los ácidos grasos omega 6 muy por encima de los omega 3, se tiende a una respuesta inflamatoria exagerada al mínimo aviso del sistema inmunitario o bien a un estado inflamatorio constante, con el peligro que ello supone. Lo recomendable es que la proporción omega 3/omega 6 sea de 1:2 a 1:5 como máximo en la membrana.

El peso de la dieta en la relación

Como la mayoría de estos ácidos los obtenemos de la dieta, lo aconsejable es que esta sea variada, con la misma correlación de ácidos grasos omega 3 y omega 6 que precisamos a nivel de la membrana. El problema es que las fuentes de donde los obtenemos no son las mismas. Por ejemplo, el ALA se obtiene fundamentalmente de las nueces y otros frutos secos, así como semillas de lino y la verdura de hojas verdes, mientras que el EPA y el DHA se obtienen sobre todo del pescado azul y otros grasos como el salmón.

Por su parte el ARA se obtiene de las grasas animales tales como grasa de cerdo, de ternera, embutidos o bien productos lácteos, y el GLA y el LA proceden de los aceites de semilla como soja, girasol, maíz, cacahuete u onagra. Como consecuencia de estos hechos, podemos deducir que si tenemos una dieta muy rica en grasas animales, además de en aceites de semilla, que se utilizan también en los alimentos procesados, dispararemos la proporción omega 3/6.

En cambio, si tenemos una dieta variada, con menos carnes rojas y embutidos y más pescado, verduras y frutos secos, mantendremos una relación equilibrada y capaz de regular los procesos inflamatorios. Pues bien, lo que ocurre en muchos países de Occidente que no siguen la dieta mediterránea es que la relación se sitúa en niveles de 1:20 o 1:30. Además, el consumo de pescado azul de granja puede ser contraproducente porque la alimentación a que es sometido, aumenta en su grasa la proporción de omega 6 respecto a los individuos salvajes, tal como te explicamos en Cinco cosas que no sabes sobre el salmón de piscifactoría.

Un problema adicional es que el ALA no tiene la misma eficacia antiinflamatoria que tienen los otros omega 3, con lo cual las personas veganas podrían sufrir un hipotético déficit en la relación si además consumen muchos derivados de la soja o aceites de semilla. Ahora bien, algunos estudios apuntan a que el organismo de los veganos es capaz de sintetizar EPA y DHA -con mejor respuesta antiinflamatoria- a partir de ALA.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ácidos grasos omega 3 y 6: una relación en la que no todo vale

# data[].attributes.attachment_link.description
más INFO A pesar de no ser estrictamente ácidos grasos esenciales, los dichosos ácidos grasos grasos omega son fundamentales para nuestra salud. Es cierto que nuestro metabolismo puede fabricarlos, pero lo hace de una forma muy limitada y solo a través de la conversión de los ácidos grasos esenciales linoleico y linolénico, que obtenemos de nuestra dieta.

# data[].attributes.headline
Reflexió 8 – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 8 – Sara Sánchez Abella – 3er ESO B

# data[].attributes.body
El que aquest agricultor jubilat ens vol dir és que, si és per nosaltres hi ha molta demanda d’alguna cosa, els fabricants han de fer allò que té aquesta demanda. Si nosaltres seguim menjant tanta carn processada de les granges industrialitzades seguiran havent d’aquest tipus de granges, i també en aniran fent més per poder complir aquesta demanda. Si ara quasi tothom decidís menjar només carn de granges no industrialitzades, de les que hagut des de quasi sempre, hi hauria més demanda d’aquest tipus de carn i els fabricants haurien de fer més granges d’aquest tipus i les industrialitzades començarien a utilitzar-se cada cop menys. Per tant el que aquest senyor ens diu és que la decisió de que hi hagi tants animals tractats d’aquesta manera a les granges industrialitzades és tot decisió nostre. Dient que inclina la màquina es refereix a la demanda, si tots tolerem menjar d’aquesta carn el procés per fer-la no s’aturarà mai.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La tecnología es la base que puede permitir a la industria alimentaria innovar y transformarse para ofrecer al consumidor aquello que demanda. En estos momentos de disrupción, las empresas deberán ofrecer sus soluciones de una forma ágil y para conseguirlo es necesaria la colaboración entre startups y corporaciones. Esta es la principal conclusión que se extrae de la jornada de transferencia de CNTA (Centro Nacional de Tecnología y Seguridad Alimentaria) celebrada en las instalaciones de este centro tecnológico nacional y que llevaba por título ' El poder del consumidor para transformar la industria alimentaria' con el patrocinio de La Caixa.

Todos los participantes coincidieron en el gran poder que está ejerciendo el consumidor para transformar la industria agroalimentaria.

La jornada comenzó con una mesa redonda moderada por la directora de Marketing y Comercial de CNTA, Estefanía Erro, y en la que participaron Clara Bartra, Growth Center director The GB Foods; Íñigo Aberasturi, director Global de Marketing Ebro Foods, y Marc Coloma, CEO de Foods For Tomorrow - Heura.

Todos los participantes coincidieron en el gran poder que está ejerciendo el consumidor para transformar esta industria y hablaron de las grandes tendencias a nivel global que mueven al consumidor en la alimentación. Sostenibilidad y la necesidad de alimentar a la población global así como de buscar soluciones a los envases de plástico, naturalidad porque el consumidor quiere que los productos sean más saludables, la relación entre alimentación y salud para garantizar vivir más y mejor y el convenience más extremo que aportará soluciones en forma de platos en lugar de ingredientes.

EXPERIENCIA DEL CONSUMIDOR

En este sentido se apuntó que hay cosas a las que no se puede dar respuesta hoy con la tecnología existente y que por ello es preciso seguir avanzando. La ciencia y los centros tecnológicos tienen mucho que decir. Clara Bartra de GB Foods mencionó alguno de sus casos de éxito, como ' Yatekomo'. Durante el debate mencionó que " la biotecnología nos va a permitir reinventar la industria ".

Otro de los grandes temas fue la importancia de la agilidad con la que la industria es capaz de dar respuesta al consumidor. I ñigo Aberasturi de Ebro Food, que también mencionó la trayectoria de su empresa y expuso alguno de sus casos de éxito como por ejemplo los vasitos de arroz 'Brillante', hizo alusión al gran cambio de paradigma en la innovación. " Hoy en día todo va muy deprisa y las ideas surgen tanto de los usuarios como de las startups lo que hace que todo circule más rápido". Clara Bartra de GB Foods apuntaba que " las startups y los consumidores nos están haciendo mejores". Los ponentes se coincidían en que la tecnología es la llave para dar respuesta a los retos que plantea el consumidor. Tanto es así, que en concreto, Marc Coloma de Foods For Tomorrow, quien presentó una solución de proteína vegetal, Heura, se refirió a la tecnología como el motor de cambio en la humanidad. Por último, se destacó también la necesidad de colaborar entre las distintas empresas para satisfacer al consumidor. Marc Coloma lo calificaba de un " nuevo paradigma: de una innovación cerrada y secreta a una innovación abierta en la que lo que importa es colaborar entre varios partners para conseguir llevar la innovación al mercado lo antes posible y crear una buena experiencia de usuario".

Coloma, de Foods For Tomorrow: " hay que colaborar entre varios patners para llevar la innovación al mercado y crear una buena experiencia de usuario".

CASOS DE ÉXITO

Tras la mesa redonda se presentaron una serie de casos de éxito de empresas que han conseguido dar respuesta al consumidor y que para conseguirlo han roto las normas establecidas. El primer caso de éxito lo presentó Jordi Ballester, director de desarrollo de negocio de Fitofoodture, que ofreció una ponencia sobre la innovación disruptiva en el mundo vegetal, de la semilla al plato. Explicó que el gran reto de la agricultura es producir más y mejor para una población cada vez más numerosa y siempre bajo las exigencias de seguridad alimentaria y respeto al medio ambiente.

Las empresas de semillas están en el primer eslabón de la cadena de valor y son uno de los actores con más capacidad de innovación. Tradicionalmente las frutas y hortalizas se han considerado como productos genéricos, sin embargo, durante los últimos años se está produciendo un cambio y las marcas están copando el lineal. Hay una clara apuesta por una estrategia basada en la diferenciación del producto y en su identificación por parte del consumidor. En el caso concreto de Semillas Fito han creado el proyecto FOODTURE mediante el que gestionan marcas hortofrutícolas en la sociedad. Un ejemplo de ello es el tomate Monterosa con el que pretenden devolver al consumidor el sabor del tomate de antes, algo muy demandado por los consumidores.

Eyal Shimoni, CTO de Strauss Group habló sobre el modelo israelí de innovación alimentaria. En concreto contó la experiencia de su empresa en la que para crear nuevos modelos de innovación primero optaron por crear un ecosistema en el que tuvieran cabida todos los agentes que tienen que ver con la tecnología alimentaria y que para que este ecosistema funcione es necesario tratar a todos los agentes por igual ya sea una gran empresa o una start up de reciente creación.

Algo tan avanzado y que suena tan futurista como la carne de laboratorio o carne cultivada, ya está ocurriendo en Guipúzcoa con muy buenos resultados y mejores expectativas.

Volviendo a España, el siguiente caso de éxito fue presentado por Alberto Jiménez San Mateo, Cofounder & CEO de Smileat que ofreció una ponencia titulada: ' Revolucionando la alimentación infantil'. Smileat comenzó su andadura en 2015 con la intención de ofrecer a los niños productos ecológicos y saludables. La idea surgió cuando Alberto Jiménez se dio cuenta de que no entendía los ingredientes que llevaba el potito que se estaba comiendo su sobrino. Desde su lanzamiento en 2015 han conseguido posicionarse en la gran mayoría de los supermercados, canal ecológico, canal e-commerce y lidera el e-commerce de alimentación infantil en España. Una marca que ha conseguido la atención de los consumidores más exigentes y que buscaba identificarse como una marca comprometida con la calidad de sus productos.

CARNE CULTIVADA

El último bloque de la jornada estuvo destinado a la startup Biotech Food afincada en Guipúzcoa y que está trabajando para producir carne cultivada a partir de proteína animal. Mercedes Vila co-fundadora de esta startup hizo ver al auditorio que algo tan avanzado y que suena tan futurista, como la carne de laboratorio o carne cultivada, ya está ocurriendo en Guipúzcoa con muy buenos resultados y mejores expectativas.

Por último, de éxito intervino Hernán Jaramillo, VP of Business Development de la start up de Silicon Valley Justforall, cuya ponencia se tituló " Healthy, sustainsable, affordable and delicious Food, it´s possible". Esta start up es un gran referente de soluciones y proteína vegetal. Se creó en 2011 y actualmente está presente en más de 100.000 puntos de venta de Estados Unidos, Asia y África. Se trata de una empresa tecnológica que apuesta por la biotecnología, la robótica, la inteligencia artificial y el machine learning para descubrir el potencial de las plantas para crear nuevas soluciones alimentarias. A día de hoy vende productos alimentarios, pero pretenden en el futuro licenciar su tecnología para que otros produzcan.
Para más información sobre industria alimentaria LEER AQUI

# data[].attributes.attachment_link.title
La biotecnología permitirá reinventar la industria agroalimentaria

# data[].attributes.attachment_link.description
Tecnología, agilidad y colaboración son los ingredientes básicos de la industria alimentaria para satisfacer al consumidor. Esta es la principal conclusión a la que llegaron los ponentes de la Jornada de Transferencia de CNTA titulada 'El poder del consumidor para transformar la industria alimentaria'.

# data[].attributes.headline
Reflexió 8 - Audio - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 8 - Audio - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.headline
4 coses que he après - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.subject
4 coses que he après - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.body
1.   En primer lloc, he après que, els beneficis no es dediquen tan als aliments com abans. Antigament, els aliments eren molts respectats ja que no hi havia molts i, es dedicava la major part dels beneficis a l’alimentació. Actualment, es dedica una gran part dels beneficis en altres productes no tan necessaris i, una part molt petita a l'alimentació.

2.  Mai havia sentit parlar de les llavors transgèniques i, molt menys sabia el que eren. Gràcies quest documental he après que, actualment els agricultors i els ramaders acostumen a utilitzar molts químics i altres recursos que no són naturals només pel fet de produir més o de millor qualitat.

3.  També he après que hi ha molta gent que no esta informada sobre res d’això i que no s'imagina fins a quin punt els animals arriben a patir un maltractament. També que, hi ha molta gent que no sap que s'utilitzen químics ens els aliments que es mengen.

4.  Per últim, crec que el més destacat d'aquest documental és, el sofriment dels animals. Aquest documental ha fet que jo sigui conscient de tot el que hi ha darrere dels meus aliments, sobretot els procedents d'animals i, es més cruel del que jo em podia arribar a pensar. Ara ja sé per on han de passar els meus aliments i, que hi ha moltes persones que no són conscients de que, els animals tenen sentiments com qualsevol humà.

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo? - Carla Caballe - 3r d'ESO B 

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo? - Carla Caballe - 3r d'ESO B 

# data[].attributes.body
Alternativa 1

Crec que es molt important que tothom estigui informat del tema del qual es parla en aquest documental, per això hem de parlar amb la gent del nostre entorn per documentar-los d’allò que mengen. Hem d’aconseguir que la gent sàpiga per on han de passar aquells animals els quals consideren aliments. La majoria de la gent, no sap tot el procés de maltractament que pateixen els animals i, molt menys, que són els transgènics, per aquesta raó hem d’informar a la gent. Fins i tot, estaria molt bé participar en associacions o manifestacions per lluitar contra aquest maltractament o, aportar una mica de diners a ONG's.

Alternativa 2

Per una altra part, tothom hauria de controlar els aliments que compren. És a dir, vigilar si allò que compren es natural o, en canvi, es transgènic o s’han utilitzat químics i, també si els aliments procedents d’animals han sigut ben cuidats i alimentats. Això hauria de ser molt important per a tothom (tant per a la gent que esta en contra del maltractament com, per a la gent que li es indiferent), ja que, els aliments són molt importants per al nostre organisme i, s’ha de vigilar allò que contenen, ja que, ens podrien fer mal o ens podrien produir alguna malaltia.

# data[].attributes.headline
Reflexió 9 - Sara Sánchez Abella - 3er ESO B 

# data[].attributes.subject
Reflexió 9 - Sara Sánchez Abella - 3er ESO B 

# data[].attributes.body
En aquesta reflexió s’intenta explicar que actualment estem industrialitzant la ramaderia, fent així que aquesta no evolucioni ni millori, si no que l’estem empitjorant donant els que els hi donem als animals per menjar i per com els tractem. Si modernitzem aquesta ramaderia no seguint tractant als animals com ho feien els avantpassats, que els tractaven com si només fossin fonts d’aliments, i els hi donéssim o deixéssim que mengin el que han de menjar possiblement la qualitat dels aliments milloraria considerablement.

Actualment en el cas de la ramaderia estem posant davant que aquests animals son unes de les nostres fonts d’aliments principals, quan en canvi, el que hauríem de posar en primer lloc són aquests animals, el seus tractaments i la seva alimentació. En cas de que decidíssim posar primer el tractament dels animals ho hauríem de fer tots i no decidir deixar-ho a mitges ja que fer-ho només durant un temps no serviria de gaire.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
per Redacció 16/10/2018 09:07 | Actualitzat a 16/10/2018 16:14

Davant de la celebració, aquest dimarts 16 d'octubre, del Dia Mundial de l'Alimentació, l'organització ecologista Greenpeace ha volgut recordar en un comunicat la necessitat, que consideren urgent, de reduir la producció i el consum de carn i altres derivats animals que provenen de la ramaderia industrial, a causa de la gran contribució al canvi climàtic i a l'ús d'una enorme quantitat de terres de conreu per l'elaboració de pinsos. En aquest sentit, les ciutats, que són les responsables del 70% de les emissions de gasos d'efecte hivernacle i les majors compradores d'aliments, tenen una enorme responsabilitat en el destí del planeta i en la salut de la població de tot el món.

Com és ben conegut, el canvi climàtic és el repte més gran a què s'enfronta la humanitat i la principal amenaça per a la vida tal i com la coneixem. La semana passada, el darrer informe dels experts del Panell Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic va advertir de com d'urgent és que es prenguin mesures dràstiques per frenar els pitjors efectes del canvi climàtic limitant l'escalfament global a 1,5ºC. La ramaderia és una peça fonamental per aconseguir frenar l'escalfament del planeta, ja que és la indústria responsable del 14,5% de les emissions mundials de gasos d'efecte hivernacle, un volum equivalent al del sector del transport. Tot i això, gairebé sempre és oblidada. A més, recorda Greenpeace, la fam també és un dels grans problemes de la humanitat i, afirmen, ha repuntat durant els darrers anys arribant a afectar 821 milions de persones. Tot i aquestes xifres la ramaderia, especialment la industrial, no para de créixer i, a dia d'avui, necessita el 26% de la superfície terrestre per a mantenir-se. Alguns científics calculen que, amb la superfície destinada a produir pinsos per a animals i biocombustibles, es podrien produir aliments de consum humà directe per a 4.000 milions de persones més, superant les previsions de creixement de la població humana per a l'any 2050, quan s'estima que arribarem a 9.000 milions de persones. Una altra dada molt xocant és que, actualment, el 60% del total de mamífers del planeta és bestiar, mentre el 36% són humans i només un 4% mamífers salvatges.

"El consum desmesurat d'aliments d'origen animal provinents de la ramaderia industrial és una de les causes profundes que alimenta el canvi climàtic i la fam al món", afirma Luís Ferreirim, responsable d'agricultura de Greenpeace Espanya. "Les persones responsables de les polítiques alimentàries no han de perdre una oportunitat única per aconseguir la reducció del consum de carn i altres derivats animals". 23 ciutats de l'Estat, entre les quals hi ha Barcelona, Madrid, València i Saragossa, han signat el Pacte de política alimentària urbana de Milà i estan desenvolupant les seves estratègies alimentàries i plans d'acció per a una alimentació sana i sostenible. Davant dels advertiments actuals, pel que fa a la urgència d'actua per a frenar el canvi climàtic i l'obligació moral d'aconseguir eliminar la fam al món, la reducció del consum de carn i altres derivats provinents de la ramaderia industrial és una política que els ecologistes consideren molt necessària i fàcil d'aplicar per avançar cap a una alimentació sostenible.

# data[].attributes.attachment_link.title
La ramaderia industrial és reponsable del 14,5% d'emissions de gasos d'efecte hivernacle

# data[].attributes.attachment_link.description
per Redacció 16/10/2018 09:07 | Actualitzat a 16/10/2018 16:14 Davant de la celebració, aquest dimarts 16 d'octubre, del Dia Mundial de l'Alimentació, l'organització ecologista Greenpeace ha volgut recordar en un comunicat la necessitat, que consideren urgent, de reduir la producció i el consum de carn i altres derivats animals que provenen de la ramaderia industrial, a causa de la gran contribució al canvi climàtic i a l'ús d'una enorme quantitat de terres de conreu per l'elaboració de pinsos.

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu - Carla Caballe - 3r d'ESO B

# data[].attributes.body
He canviat el títol “Ámame encarnecidamente” per “El que realment mengem”.

He posat aquest títol perquè, la majoria de la gent menga pràcticament cada dia de la setmana carn i, ho fa pensant que la carn només ens aporta coses bones al nostre organisme. Realment, la carn és un dels menjars més rics en proteïnes i, ens aporta molts nutrients per al nostre organisme però, no tota la carn que mengem ens fa bé. De primeres, en aquest documental s’ha pogut veure la manera de tractar als animals que després passen a ser aliments per a nosaltres i, aquesta manera es molt cruel. La majoria de gent que menja carn no te cap idea de com aquests animals son tractats. Potser si la gent fos més conscient de com es tracten els animals no menjarien tanta carn o, almenys la menjarien sabent per quin procés ha de passar. A part d’això, també hem de saber que la majoria de la carn no es natural sinó que, passa per molts productes químics. Tenint tot això present, penso que mengem massa carn de la que necessitem i que, a sobre aquesta no es del tot agradable per al nostre organisme i, això ens pot afectar en un futur no gaire llunyà.

# data[].attributes.body
Cada vegada més, tothom es conscient de que: “som el que mengem”, això és degut a que cada dia tenim més informació sobre la nostra nutrició però realment, no som conscients de quan de real es aquesta afirmació i de quan ens pot afectar. La nostra salut física, mental i, també emocional depèn de la nostra alimentació, per tant, es molt important que ens cuidem i que estiguem forts i sans. El nostre cos necessita una quantitat de nutrients per poder realitzar les funcions vitals. Per aquesta raó, es dona tanta importància a fer una dieta equilibrada basada en carns, peixos, vegetals, fruites, aigua i en fer esport i, per això, també ens insisteixen tan en no abusar dels greixos, ja que, no ens aporten res de salut en el nostre organisme. Quan mengem qualsevol aliment el nostre cos determina si aquest, es de qualitat o no. Es important que seguim una dieta equilibrada perquè, així, el nostre organisme funciona correctament. No es tracta de treure per complert els menjars escombraries de la nostra alimentació si no que, aquests, s’han d’intentar menjar el menys possible mentre que els aliments que formen la nostra dieta equilibrada han de formar part del nostre dia a dia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Som el que mengem, Salut i benestar a Diari de Girona

# data[].attributes.attachment_link.description
Realment cavem la tomba amb els nostres propis dents? A ningú li sorprèn l'afirmació que 'som el que mengem' i ...

# data[].attributes.body
En aquests últims anys i, sobretot en aquest últim segle s’ha millorat en molts aspectes relacionats amb la nutrició i amb els aliments, sobretot amb el tema de l’ecologia. Els aliments ecològics són aquells que han estat produïts sense utilitzar la química. I, si parlem entorn als animals, aquests, no són explotats i, tampoc tenen una nutrició basada en químics, si no que, corren lliures pel camp i la seva nutrició es basa en aliments naturals. Utilitzar l’ecologia en les granges no seria retrocedir al passat, sinó que, seria donar un pas endavant i millorar entorn a la nostra alimentació i en molts altres aspectes. Milloraríem la forma de tractar als animals, ja que, la seva vida no seria tan dura i, per tant, ells serien molt més feliços. També milloraríem la nostra alimentació, ja que, seria més sana i no es basaria en utilitzar químics. Per una altra part, utilitzar l’ecologia ens permetria tenir una alimentació més viable, és a dir, no es destruiria el medi ambient. Utilitzar l’ecologia en les nostres dietes cada vegada s’utilitza més i, ja ni han alguns menjadors escolars que l’utilitzen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La tendència de consum d'aliments ecològics creix a Catalunya de manera important, amb nivells de penetració del 53%, una xifra superior a la de l'Estat (42%), que encara és força inferior a l'europea (80%), segons indica un estudi realitzat amb les dades de compra de 12.000 llars de l'Estat, que han elaborat la consultora Kantar Worldpanel i la Fundació Catalunya La Pedrera.

En l'informe es constata com el consum de productes ecològics a l'Estat està en plena expansió, amb un creixement d'un 14% el 2017 respecte del 2% de creixement del mercat d'alimentació tradicional. El gruix de les vendes continua realitzant-se a les botigues especialitzades (40% del total de vendes ecològiques), però l'augment es concentra principalment als supermercats descompte (42% del creixement).

Segons l'estudi Mites i realitats sobre el consum de productes ecològics, el perfil tipus del consumidor és el d'una persona major de 50 anys (55%) i que resideix en una llar petita (65%), d'1 o 2 persones. La motivació principal de compra és la de trobar més naturalitat i autenticitat en els aliments, per obtenir una millora en el plaer (25%) i el sabor (20%). El preu dels productes ecològics continua sent una de les grans barreres en la decisió de compra (un 43% s'ho planteja com a prioritat). Un 12,3% els consumeix per compromís social. L'estudi també revela que els consumidors prefereixen comprar productes de proximitat (77%) amb origen a la seva zona, abans que ecològics (23%).

# data[].attributes.attachment_link.title
Un 53% de les llars catalanes compren aliments ecològics - 25 febrer 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
La tendència de consum d'aliments ecològics creix a Catalunya de manera important, amb nivells de penetració del 53%, una xifra superior a la de l'Estat (42%), que encara és força inferior a l'europea (80%), segons indica un estudi realitzat amb les dades de compra de 12.000 llars de l'Estat, que han elaborat la consultora Kantar Worldpanel i la Fundació Catalunya La Pedrera.

# data[].attributes.body
En aquesta reflexió es diu que, es tracten als animals com si només fossin una font d’alimentació dels quals es poden extreure proteïnes i altres nutrients per poder cobrir la nostra alimentació. Es tracten com si fossin únicament aliments i no éssers vius com qualsevol humà. No es pensa que poden tenir sentiments i, tampoc es pensa en que tenen una vida igual que la nostra i, per tant, haurien de viure amb les mateixes condicions i de la mateixa manera que nosaltres. Però, en canvi, tenen una vida molt complicada. Els maltracten, els agafen de qualsevol manera i els maten d’una manera molt dura sense pensar que probablement pateixen i tenen molt dolor. Els hi donen de menjar a grans quantitats des de be petits perquè engreixin i, desprès els maten per menjar-se'ls. Es com una cadena que mai es para. Realment, els humans ens alimenten en gran part d’animals quan, tenim l'opció de fer una dieta més equilibrada, sense haver de ser vegetarians però, no abusant dels animals.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un hombre aplica descargas eléctricas a un cerdo para llevarlo al matadero. L214

El año que viene, los 960 mataderos del país deberán tener instaladas cámaras de vídeo para controlar que sufren lo justo los tres millones de vacas, cerdos, ovejas o pollos que son descuartizados cada día en esas industrias de las que no queremos saber ni siquiera que existen. La asociación francesa L214 se encarga desde hace dos años de que lo sepamos, con los más crudos detalles.

L214 difunde periódicamente vídeos tomados con cámaras ocultas en esos centros de masivo aniquilamiento animal. El último, el pasado viernes día 17. Es en ese matadero de Yvelines, donde se observa cómo un empleado da tremendos golpes a los cerdos y les aplica descargas eléctricas en las zonas más sensibles para hacerles avanzar entre gritos desgarradores hacia el degolladero.

Increíblemente, se trata del primer matadero que, de forma voluntaria, se ha adelantado a la ley y ha instalado cámaras. Pero las grabaciones solo las puede ver el propietario del local. L214 ha conseguido sus imágenes de nuevo con cámaras ocultas.

El testimonio ha sido solo una muestra más y no de las peores. El programa Envoyé Special, de France 2, difundió el jueves día 16 en hora de máxima audiencia los más terribles vídeos de la asociación, creada hace ocho años por una pareja de veganos. Ovejas descuartizadas vivas o golpeadas con mazas en la cabeza, pollos colgados de las patas a un ritmo de 30 por minuto antes de ser degollados, vacas colgadas de una pata...

El vídeo más impactante fue filmado por Mauricio García-Pereira, un trabajador del matadero -la palabra lo dice todo- de Limoges. Arrepentido, grabó el descuartizamiento de vacas con fetos en su interior, en algunos casos a punto de nacer. "¿Cómo se puede seguir haciendo eso? Nos hemos vuelto locos. ¿Cómo puedo explicar esto a mis hijos?", cuenta García-Pereira, de origen español, que ahora tiene problemas físicos y psicológicos por su pasado laboral.

Problemas similares tienen otros empleados a los que millones de internautas han visto golpeando, torturando, matando animales. "¿Ese es tu trabajo, papá?", dice uno de los filmados que le preguntó su hija tras verlo en un vídeo. "Me pasaba todo el día llorando".

"Nos miran como asesinos", dice un matarife de Autun llamado Marc. "¿Qué es lo más duro de su trabajo?", le preguntaban en el reportaje. "Ver a los animales cómo llegan aquí para morir". Muchos empleados ocultan a sus amigos e incluso a sus familias dónde trabajan. Tras difundirse el vídeo de García-Pereira, el propietario del matadero de Limoges recibió decenas de amenazas contra él y su familia.

El matadero donde estaba Marc decidió contratar a una psicóloga. Los matarifes, descubrió ella, "desarrollan un mecanismo de autoprotección frente al sufrimiento de los animales". Los empleados, dicen los expertos, no son culpables, salvo excepciones. Son también víctimas del sistema, de la hipocresía general, por un sueldo medio de 1.500 euros al mes por largas jornadas de pie entre gritos de los animales, nauseabundos olores, tripas, sangre, humedad, frío...y violencia en grado máximo en esta industria de la muerte.

Eso han entendido también los diputados, que acaban de aprobar la ley "relativa al respeto de los animales en el matadero" tras medio año de una comisión de investigación por la que han pasado desde matarifes hasta consumidores y los dirigentes de L214, que tiene 25 empleados y 21.000 socios.

Los legisladores han tenido en cuenta que someten a los empleados de mataderos a una estrecha vigilancia que roza sus derechos de privacidad y de imagen. La norma, que aún debe pasar por el Senado, dice: "La finalidad exclusiva de la instalación de cámaras es la protección animal"...allá donde los matamos a mansalva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Francia se arma para proteger a los animales... en los mataderos

# data[].attributes.attachment_link.description
El año que viene, los 960 mataderos del país deberán tener instaladas cámaras de vídeo para controlar que sufren lo justo los tres millones de vacas, cerdos, ovejas o pollos que son descuartizados cada día en esas industrias de las que no queremos saber ni siquiera que existen.

# data[].attributes.body
Si jo visc en un poble per la muntanya, segurament m'inclino a consumir carn provinent de granges en les que apliquen la ramaderia extensiva, és a dir, en un principi els animals han estat ben tractats i haurien d’haver viscut en pau, en canvi, si jo visc a la ciutat i no sé res d'aquest tema, probablement em decantaré per comprar carn provinent de la ramaderia intensiva sense saber-ho. Aquest seria un clar exemple de com no es pot estar més a prop del medi ambient que quan mengem i de que el nostre entorn es converteix en una part física del nostre cos. La ramaderia intensiva no és gaire beneficiosa i, en realitat és la més popularitzada ja que, el producte sempre s'obté en grans quantitats i per tant, s'aconsegueixen més diners en menys temps però, és la que proporciona un pitjor tracte als animals i per això, la qualitat no és tan bona com la de l'extensiva perquè, els animals estan tancats en quatre parets o gàbies i estan estressats, això afecta a l'animal i fa que l'increment de pes sigui menor i la carn estigui més dura.

Aquesta notícia explica que hi ha hagut modificacions genètiques en els porcs perquè no provoquin gasos contaminants llavors, aquest és un bon exemple de com no es pot estar més a prop del medi ambient, ara mateix, força artificial.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
España libera anualmente 465.000 toneladas de amoniaco por los excrementos porcinos - Reuters

Isabel Miranda
@IsabelMiranda Seguir
Actualizado: Noticias relacionadas
Es uno de los grandes retos del porcino español: contaminar menos mientras se mantiene la producción. Su aportación a las emisiones de gases de efecto invernadero no es desdeñable, el sector agrario es responsable del 11% del total nacional. Y su aportación se dispara cuando se pone el foco en las emisiones de amoniaco: suman el 91% del total. Ahora, el real decreto que prepara Agricultura incluirá medidas para la reducción de emisiones de gases contaminantes, "una de las novedades más interesantes de la futura normativa de ordenación", explican fuentes del departamento. Según su último balance, en 2016 España liberó 465.000 toneladas de amoniaco, un 30% por encima del umbral máximo de 353.000.

La reducción de las emisiones provenientes de los excrementos porcinos se implementará a través de las llamadas Mejores Técnicas Disponibles (MTDs). Incluyen cambios en la gestión nutricional de los cerdos, así como en su alojamiento o en la recogida y tratamiento de sus excrementos. Técnicas que, según los productores, ya llevan tiempo aplicando.

"Hemos logrado un mejor aprovechamiento del pienso por parte de los cerdos y las reducciones de emisiones han sido espectaculares ", explica Miguel Ángel Higuera, director de la Asociación de Productores de Ganado Porcino (Anprogapor). Ahora la dieta de los cerdos contiene menos ingredientes ricos en fibra y muchos más cereales y proteínas.

Fertilizantes

Una práctica que también destacan en Interporc. Según los datos facilitados, el sector porcino español ha reducido en los últimos años un 47% las emisiones de amoniaco por kilo de carne producida. Así, las cifras del inventario nacional de emisiones de contaminantes atmosféricos publicado por el Ministerio de Agricultura, reflejan que en el año 1990 el sector porcino emitía una kilotonelada de amoníaco por cada 26.500 kilos de carne producidos, mientras que en el año 2016, para la misma cantidad de carne, se emitieron menos de 0,53 kilotoneladas, "una reducción importante derivada de las medidas adoptadas por las granjas españolas", explica Interporc.

"Para conseguir estas cifras hay que trabajar en todo: bienestar animal, sanidad, genética, nutrición... todo es un sumatorio que hace que el cerdo sea más eficiente", dice Higuera. Las nuevas medidas se aplicarán de diferente forma. "Las técnicas a emplear y el nivel de exigencia deberán ser distintas para explotaciones existentes y nuevas", indica el Ministerio. Por su parte, los productores reclaman un decreto de fertilización, también responsable de las emisiones. "Nosotros no estamos incumpliendo nada. Nuestro objetivo es que los agricultores usen fertilizantes y no químicos", recalca Higuera.
Temas

# data[].attributes.attachment_link.title
Nueva dieta y mejoras genéticas para criar animales menos contaminantes

# data[].attributes.attachment_link.description
Isabel Miranda @IsabelMiranda Seguir Actualizado: Noticias relacionadas Es uno de los grandes retos del porcino español : contaminar menos mientras se mantiene la producción. Su aportación a las emisiones de gases de efecto invernadero no es desdeñable, el sector agrario es responsable del 11% del total nacional.

# data[].attributes.body
Els animals són éssers vius que ens han ajudat a moltes coses durant el transcurs de la història i, vulguem o no, han tingut papers importants i ara, simplement, els tracten com si fossin objectes sense vida ni sentiments als que podem fer de tot pensant que no passarà res. El que passa és que l'ésser humà es creu superior a qualsevol ser per l'únic fet de poder-se comunicar i entendre's, creiem que tenim dret a treure-li la vida a un altre ésser per allargar la nostra. Ara quan es veu una vedella només es pensa en què acabarà morta dintre de poc i el resultat d'allò serà trobar-te un filet al teu plat per sopar, no es pensa en ella com a un animal lliure que ha de viure la seva vida com els seus avantpassats, tranquil·la i despreocupada. Si no ens mengem els animals, els capturem i els allunyem del seu hàbitat natural perquè acabin de passar el que els queda de vida tancats en una gàbia. Només és qüestió de respecte i convivència i, no estem complint cap de les dues.

Aquesta notícia explica el maltracte que pateixen els animals de les empreses que apliquen la ramaderia intensiva.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se calcula que hace más de 10.000 años que el ser humano cría animales para sacar provecho de ellos en forma de carne, leche, tejidos y otros materiales. La ganadería de hoy poco se parece a la de entonces, pero para muchos urbanitas, cuyo único contacto con una granja se remonta a las excursiones de los años escolares, la idea de una granja sigue siendo la de una casa, un establo y un corral en el campo donde un puñado de animales corretea por los prados verdes.

Pocas granjas hoy cumplen con esa definición. La gran mayoría son más similares a una fábrica: grandes naves industriales en las que viven de media unos 3.000 animales organizados en jaulas o corrales. Solo de esa forma pudieron criarse en 2016 en la Unión Europea 89 millones de cabezas bovinas, 147,2 millones de cerdos y 87,1 millones de ovejas.

Las granjas son hoy lugares automatizados, con flujos constantes de movimiento de animales, en los que la comida y el agua sale de dispensadores automáticos regulados con precisión. Se calcula cuánto tiempo y alimento hacen falta para que el cerdo o la vaca alcancen el peso ideal de la forma más eficiente para después trasladarlo al matadero y vender su carne. Al fin y al cabo, esto es un negocio y el ganadero quiere maximizar sus beneficios.

(Peopleimages / Getty Images)

La idea resulta escalofriante para muchos ciudadanos que preferimos no saber de dónde sale la comida que llena los estantes del supermercado. Es fácil pensar que la de estos animales es una vida de miedo, sufrimiento y dolor.

No maltrates a quien te da de comer

Sin embargo, la industrialización de las granjas no debería significar que los animales que viven en ellas lo hagan en condiciones de maltrato. "Piensa que para un ganadero, los animales son sus recursos. Puede sonar frío, pero es así. Y nadie maltrata los recursos que le dan de comer", explica Arancha Mateos, investigadora del Departamento de Bienestar Porcino de la Escuela Técnica Superior de Ingenieros Agrónomos de la Universidad Politécnica de Madrid.

"Siempre hay un descerebrado que es cruel con su ganado, pero eso no es ni mucho menos habitual por una cuestión ética pero también de lógica y economía", añade la investigadora. También científica: la calidad de vida de los animales de ganado influye en la velocidad a la que crecen y en el estado final de su carne.

La ciencia del bienestar animal (que no se centra solo en los de granja) ya es parte indispensable del esfuerzo general por mejorar la calidad de los alimentos, y cada vez se percibe un vínculo concreto más evidente entre ese bienestar animal y la seguridad alimentaria.

"Las amenazas al bienestar animal, incluyendo la inmunosupresión inducida por el estrés, la dispersión de patógenos en sus alimentos o las modificaciones genéticas pueden comprometer la salubridad y seguridad de los alimentos", explica un capítulo publicado en la monografía Food Chain Quality de la editorial científica Woodhead Publishing.

El texto continúa advirtiendo que "el crecimiento de la ganadería orgánica tiene sus propios desafíos en cuanto a bienestar animal y seguridad alimentaria en lo que se refiere a la seguridad de los animales, la prevalencia de enfermedades parasitarias y la presencia de residuos tóxicos en los alimentos producidos".

(Carsten Koall / Getty)

No hay por tanto una forma de ganadería, ni intensiva ni orgánica o ecológica, que esté libre de preocupaciones sobre el bienestar animal y la seguridad para el consumidor.

Libertades de los animales sintientes

Un bienestar que la Universities Federation for Animal Welfare, que impulsa el uso de herramientas científicas para asegurar y aumentar esa calidad de vida, concreta en lo que llama las cinco libertades de los animales sintientes, dentro de los que se incluyen todos los vertebrados, y por ello, todos los animales de granja.

- Que estén libres de hambre y sed, asegurándoles el acceso a agua fresca y una dieta suficiente y apropiada para que mantengan su salud y su vigor;

- Que estén libres de dolor, heridas y enfermedades, a través de la prevención y, si hace falta, el diagnóstico y el tratamiento rápido de sus dolencias;

- Que estén libres de la incomodidad, dándoles un entorno apropiado que incluya un refugio y un área cómoda para descansar;

- Que estén libres de miedo y estrés, asegurándoles condiciones y cuidados que eviten también el sufrimiento mental;

- Que sean libres de expresar un comportamiento normal, dándoles espacio suficiente, instalaciones adecuadas y la compañía de otros animales de su especie.

¿Pero cómo afectan estos esfuerzos por mejorar la vida de los animales de granja al resultado de un empresario ganadero, que es al final quien debe considerar el invertir o no en estas mejoras?

Los animales tranquilos crecen mejor

El equipo de Mateos se dedica precisamente a responder esa pregunta. Como parte de sus investigaciones han participado en la construcción de una novedosa nave de bienestar porcino en Madrid, muy cerca de Moncloa, con la que persiguen un doble objetivo: por un lado, reducir las emisiones de amoniaco y otros desperdicios resultado de la actividad ganadera porcina, y por otro, analizar en qué circunstancias los cerdos viven mejor en las explotaciones intensivas y cómo eso afecta a su rendimiento.

"La composición nutricional de un filete es siempre casi la misma, independientemente de cómo haya vivido el animal o lo que haya comido, pero sus condiciones de vida influyen mucho en su ritmo de crecimiento, en su capacidad de reproducción y en su vulnerabilidad ante las enfermedades", explica Mateos.

El estrés de los animales, explica, es el principal enemigo de los ganaderos, entendiendo como estrés el malestar y la agitación general que los animales padecen cuando están enfermos, asustados o, sobre todo, pasan demasiado calor.

"El estrés térmico les sienta fatal. Algo tan simple como que haga demasiado calor hace que no coman y no se muevan, y si no comen, no crecen". Ocurre lo mismo con el miedo: los animales asustados se estresan, pueden ser agresivos y comen menos, lo cual supone menos crecimiento y, de nuevo, menos beneficios.

Los científicos buscan nuevas y mejores formas de controlar ese estrés. El enfoque tradicional consiste en medir los niveles de determinadas hormonas, principalmente cortisol, unidos a determinados cambios de comportamiento e inmunológicos, pero a día de hoy se empiezan a considerar insuficientes estos métodos tradicionales y se recurre a modernas tecnologías de genómica y proteómica para identificar biomarcadores y mecanismos moleculares relacionados con el estrés.

Calidad de vida hasta el último momento

Existe un momento en especial en el que ganaderos y veterinarios ponen especial cuidado en evitar el sufrimiento de los animales y es en la antesala a su muerte. Las horas previas al sacrificio del ganado deben ser tranquilas para ellos, sin miedo, sin hambre, sin calor y sin dolor. Si estas circunstancias no se cumplen pueden sufrir el llamado estrés ante mortem, una circunstancia por la que cambios hormonales bruscos que afectan a la composición química de la sangre y del tejido muscular del animal.

En un estudio publicado en la revista Journal of Animal Science que analiza las opciones nutricionales para reducir este estrés se explica que "las respuestas fisiológicas al estrés ante mortem incluyen la deshidratación, el desequilibrio de los electrolitos, la disminución del glucógeno en el músculo y la destrucción de grasa y proteínas".

Hay que considerar que todo lo que ocurre entre las 24 y las 48 horas previas a la matanza tiene un potencial efecto económico sobre el negocio del ganadero, que va desde una disminución de peso del animal todavía vivo hasta problemas de calidad de la carne a posteriori, identificados con las siglas DFD ( dark, firm and dry u oscura, dura y seca) o PSE ( pale, soft and exudative o pálida, blanda y exudativa), que hará que esta valga mucho menos cuando llegue al mercado.

En un entorno en el que los consumidores cada vez imponen más el criterio ético a sus decisiones alimentarias, tratar bien al ganado es una cuestión económica. No se trata de demonizar al sector ganadero y su industrialización, sin la que difícilmente sería posible alimentar a una sociedad acostumbrada a comer más carne de la que debería, sino de estudiar cómo hacer que la vida de esos animales sea lo más apacible y feliz posible.

( Artículo publicado originalmente en Sinc, 4 de septiembre de 2018)

.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bienestar animal: una cuestión ética pero también económica

# data[].attributes.attachment_link.description
Se calcula que hace más de 10.000 años que el ser humano cría animales para sacar provecho de ellos en forma de carne, leche, tejidos y otros materiales.

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo ? - Alison Balseca- 3r ESO B 

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo ? - Alison Balseca- 3r ESO B 

# data[].attributes.body
Primer puc alertar a la meva familia els meus amics  de el perill de menjar massa carn és perillós per la nostra salud i que ells facin el mateix i inclòs podem fer diferents campanyes per tots els barris de Barcelona alertant a las persones i famílies del consum de la carn perquè la gent sigui més conscient del que ens portem a la boca.
Segon podría organitzar junt amb la meva familia i amb els meus amics i amb la gent que esta interessada en el tema anar a diferents escoles  i fer diferents activitats relacionades en el consum de la carn , xerrades sobre les alternatives que tenim per substituir la carn en el nostre plat perquè no tots son conscients del tema

# data[].attributes.headline
4 coses que he après - Aina Roca - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
4 coses que he après - Aina Roca - 3 ESO B

# data[].attributes.body
1.- He après com tracten generalment als animals en la ramaderia industrialitzada, és a dir, com a fonts de proteïnes. No els respecten i haurien de tenir el mateix dret a una vida digna que nosaltres.

2.- He après que els aliments amb els que s’alimenten, repercuteix en la qualitat de la carn. Els animals criats industrialment tenen més greix i la carn és menys fibrosa, en canvi, els animals de granja quasi no tenen greix i la carn és un 10% més rica en proteïnes que la criada industrialment.

3.- He après, amb tristesa, com tractem als animals en la criança de carn industrial. El que els han arribat a fer als animals, és a dir, convertir als animals herbívors en carnívors creant farina dels cossos d’animals de la seva mateixa raça, i donar-los aquests pinsos perquè s’ho mengessin. Eliminar genèticament la part del cervell que informa de la sacietat perquè s’engreixin més ràpidament. I que a l’hora de sacrificar-los els facin un tall al coll  i esperar a que es dessagnin quan encara estan vius.

4.- També he après que els consumidors podem fer un canvi, decidir comprar carn més sana i cuidar més el medi ambient.

# data[].attributes.body
Alternativa 1
Principalment, una de le alternatives que trobo més senzilla i fàcil d'aplicar és la de reduir la quantitat de carn que mengem. Ja  que, segons el reportatge i, sent sincers amb nosaltres mateixos, estem sobrepassant la quantitat de carn que hauríem de consumir i, probablement, això acabarà afectant-nos a nivell sanitari però també, en un futur, al nostre planeta.

Alternativa 2
També podem comprar carn a botigues en les que sapiguem amb certesa que el producte prové d'empreses que apliquen la ramaderia extensiva i no la intensiva. Aquesta alternativa corroboraria que, el que diu la reflexió 8 és veritat (encara que no he dit en cap moment que no ho fos), ja que, si deixem de consumir el producte de les empreses que, en aquest cas, afavoreixen a la ramaderia intensiva, els beneficis d'aquestes baixaran en picat i hi haurà un moment en el que es veuran obligades a tancar o a adaptar-se al que el consumidor vol, d'aquesta manera, com a mínim, reduirem  la quantitat d'animals que en el transcurs de la seva vida no poden pastar pels camps com en realitat hauria de ser...

Recordatori...
Tot això jo no ho puc fer, jo no puc reduïr la quantitat de carn que menjo o deixar-ne de comprar en una botiga, haig d’explicar el que he après als meus pares i ells decidiran, perquè jo encara no tinc aquest poder...

# data[].attributes.headline
Reflexió 10 - Audio- Alison Balseca - 3r ESO B 

# data[].attributes.subject
Reflexió 10 - Audio- Alison Balseca - 3r ESO B 

# data[].attributes.body
Això em dóna a pensar que els principals culpables , som nosaltres mateixos , els consumidors perquè nosaltres som conscients del que mengem , del que agafem i comprem al supermercat , encara que  moltes  vegades els fabricants no posem tos els ingredients que porta aquell aliment nosaltres podem prendre'ns aquest aliment com un caprici, mentre que el sabor ens atregui i ens agradi podríem menjar-nos qualsevol.És com una droga que ens aporta moltes sensacions i ens aixeca l'ànim, però el que moltes vegades ignorem és que això és temporal és un moment a la boca i després l'afectat és el cos, perquè el consumint diàriament i en quantitats no moderades.
I els que es beneficien de tot allò són els fabricants, ells fabriquen  el que els consumidors demanen més, i molts altres fabricants s'inspiren d'això i creen aliments inspirats en aquells i cada vegada poc saludables, però això els és igual total guanyaran  diners.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El consum conscient és una eina molt potent que tenim al nostre abast per aconseguir viure de forma més sostenible, respectant el medi i sense contribuir a injustícies socials.

El consum conscient és aquell que fem per satisfer una necessitat autèntica havent-nos informat de les diverses opcions que tenim al nostre abast per satisfer-la, i triant la que ens dona més garanties de tenir menys impacte en el medi ambient i més impacte positiu en l'àmbit social i en la nostra salut.

Una pràctica de consum conscient, doncs, passa per:

1. Reflexionar sobre la necessitat que hem de cobrir.

2. Informar-nos de les opcions de consum que hi estan associades.

3. Decidir amb responsabilitat social i ambiental.

És gairebé impossible seguir aquests passos en totes les nostres pràctiques de consum. Fins i tot, aspirar a la màxima coherència ens pot portar molt malestar i arribar a bloquejar-nos. En canvi, si poc a poc i sense exigir-nos impossibles, anem prenent més decisions de consum des del compromís ambiental i social, transformem el nostre dia a dia i vivim més d'acord amb els nostres valors. D'aquesta manera, el consum conscient esdevé una font de satisfacció personal.
Quines són les claus del consum conscient?
1r. Consumir menys

2n. Consumir sense comprar

3r. Comprar amb criteri

Article d'Opcions

Opcions és l'únic mitjà de comunicació especialitzat en consum conscient. Fa més de quinze anys que ofereix informació i criteri per consumir menys i millor. Hi ha una pila coses que podem fer per viure de forma més sostenible i moltes són senzilles i estan al nostre abast. La tasca d' és donar a conèixer aquestes alternatives i animar tothom a passar-se al consum conscient. A la seva pàgina web hi trobareu molta informació pràctica sobre tots els àmbits de consum. I també opinions i entrevistes per formar-nos un criteri propi com a persones consumidores.
La importància de les subscripcions
La font principal d'ingressos d'Opcions són les subscripcions. I ara fan campanya de Nadal. Si fas dues subscripcions anuals abans del 14 de gener, la segona surt a meitat de preu.

Regalar és regalar idees pràctiques i mirada crítica per transformar el nostre consum, generar menys residus i viure més bé.

# data[].attributes.attachment_link.description
El consum conscient és una eina molt potent que tenim al nostre abast per aconseguir viure de forma més sostenible, respectant el medi i sense contribuir a injustícies socials.

# data[].attributes.body
El sobreconsum de carn és invisible als ulls
He escollit aquest títol perquè  el valor que estem donant al tema del consum de carn a nivell global no és suficient, perquè cada vegada més estem consumint més carn i els animals els estem convertint en simples màquines que ens proporcionen aquests aliments sense tenir en compte les seves condicions de vida i higiene.

# data[].attributes.headline
REFLEXIÓ 9- Àudio- Alexandra Perez- 3ESO B

# data[].attributes.subject
REFLEXIÓ 9- Àudio- Alexandra Perez- 3ESO B

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflexió 9- Àudio- Alexandra Perez -3ESO B

# data[].attributes.headline
Reflexió 4 coses - Alison Balseca - 3r ESO B 

# data[].attributes.subject
Reflexió 4 coses - Alison Balseca - 3r ESO B 

# data[].attributes.body
- Primer si la carn no es menja en quantitats moderades es perjudicial per la nostra salut i n’hi ha moltes alternatives per substituir la carn , com per exemple: els llegums , son una gran font de proteïnes i es molt saludable.
- Segon l’estil de vida que abans vivien els animals de la granja , ja no es la mateixa , actualment els maltracten , viuen en unes pèssimes condicions d’higiene com els porcs que els fan viure sota els seus propis excrements i que si per si algun dia fallés el sistema de ventilació en unes 2 hores moririen tots els porcs a intoxicats.
-Tercer mengem aliments que son perjudicials per la nostra salut i que causen principalment obesitat infantil perquè moltes de les etiquetes ens asseguren que son aliments segurs però que en realitat no ho son.
- Quart si parlem de totes les conseqüències que causa la carn que mengem : l’impacte mediambiental ;causat per el monocultiu del blat de morro per alimentar al bestiar , tenint en compte l’impacte per sobre de la salut pública amb totes les malalties cardiovasculars i els càncers que es deriven d’una dieta massa rica en carn i les conseqüències que paguem tots els contribuents canviaria totalment el preu de la carn

# data[].attributes.body
Aquesta  reflexió ens  dóna a pensar que tant la nostra salut física com la nostra salut emocional depenen de la nostra nutrició. Tenir un estil de vida saludables ens permet gaudir d’una salut i un pes adient .
Hauríem de tenir en compte els aliments refinats , envasats i processats ,perquè són aliments que intenten ser un altre aliments a còpia de processar aliments naturals. I evitar que les presses i la rutina ens facin triar el menjar ràpid o els àpats preparats industrialment i així ser més conscient de prioritzar la qualitat sempre per sobre de la quantitat

# data[].attributes.attachment_link.title
Les deu condicions que ha de tenir una dieta saludable

# data[].attributes.attachment_link.description
De l'aprofundiment, estudi i investigació de les més de cent dietes, es poden extreure unes conclusions i premisses bàsiques de què hem de fer si volem seguir una bona alimentació saludable més enllà de teoritzar massa, fer classificacions i repensar en excés el que s'ha de menjar.

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió m'ha portat a pensar la cruel existència dels animals de les ramaderies industrial no és només la manera en què moren sinó sobretot com viuen. El maltractament  i les condicions en els que els animals viuen fins que finalment els maten per proporcionar-nos a nosaltres la nostra alimentació , han passat a convertir-se en simples màquines generadores d'aliments.
Aquesta reflexió podría inspirar a moltes persones a trobar alternatives per evitar el maltractament que soporten aquests animals ells ens proporciones els aliments que ens ajuden a subsistir i nosaltres com a mínim hauríem proporcionar-lis millors condicions de vida i uns hàbits d'higiene millor, que deixar-los que viuen sota els seus propis excrements. Tot i que son animals ells també tenen sentiments.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Según estadísticas de la ONU, cada año, la ganadería industrial envía al matadero a un número de animales de granja equivalente a ocho veces la población humana del planeta Tierra.

Nunca antes en la historia habían muerto tal cantidad de animales para nuestra alimentación; y nunca antes en la historia cada uno de estos inocentes seres había padecido tanto sufrimiento a lo largo de su vida.

La ganadería industrial es la principal causante de maltrato animal en la historia.

Los animales, víctimas silenciosas, han sido convertidos en simples máquinas generadoras de carne, leche y huevos. Seres sensibles con un deseo de vivir, a los que sus vidas les son robadas.

Estas son las imágenes de la ganadería industrial. Imágenes que nos muestran la realidad que se nos oculta. Si alguna vez pensaste en ayudar a los animales, no hay mejor momento que el actual. Al sustituir la carne en tu alimentación, ayudarás en cada comida a que estas imágenes pasen a formar parte del pasado. En la website Gastronomía Vegana puedes aprender a dar los primeros pasos para saber cómo sustituirla.

Además aquí puedes descargarte gratuitamente nuestra guía para orientarte a conseguir una alimentación saludable, deliciosa y sin el sufrimiento de ningún animal.

Así pondrás de tu parte para crear un mundo mejor para todos los que vivimos en él, animales incluidos.

Así son las granjas industriales. Estas grandes naves sin ventanas y con luz y ventilación artificial son los lugares donde viven los animales que acaban en las bandejas del supermercado. Sin que nos demos cuenta, estos siniestros lugares nos rodean.

El interior parece sacado de una pesadilla. Animales convertidos en máquinas de producir carne a costa de un sufrimiento inimaginable desde el día que nacen. En esta imagen vemos a cerdas en jaulas tan pequeñas que ni siquiera pueden darse la vuelta. Este es un procedimiento estándar.

La vida de los cerdos no es fácil. Estos animales inteligentes y sensibles sufren enormemente. Sus miradas, a menudo, nos hablan de la tristeza y frustración ante una vida sin sol, aire, compañeros y estímulos naturales.

Los que nacen más débiles suelen morir sin atención veterinaria. Sus anónimas y cortas vidas acabarán en la basura. No habrán conocido el mínimo gesto de compasión.

Como en una cadena de montaje, los animales son apilados en cajas y enviados a las granjas de engorde, donde estos pollitos de la industria de la carne vivirán aproximadamente 40 días más, luego serán enviados al matadero.

Nunca llegarán a conocer a su madre. No sentirán su protección y cariño, solo la rudeza de los seres humanos. En esta imagen un pollito es vacunado antes de ser enviado a la granja de engorde. Cada año, millones como él pasan por los mismos tormentos.

Como en el caso de los cerdos, a los que nacen más débiles y tienen pocas esperanzas de sobrevivir son tirados a la basura directamente donde morirán sofocados o aplastados con mazas. Estos animales no reciben atención veterinaria individual. Sencillamente, no se gastará ni un céntimo en ellos, la industria de la carne los prefiere muertos.

Enjaulados y sin poder moverse, estos pobres patos de la industria del foie gras viven un auténtico infierno desde el día que vienen al mundo. Pasarán su corta vida sin poder moverse. Se les alimentará con un tubo muy largo que se introduce por el esófago para llevar el alimento directamente al estómago y asegurar que el hígado engorde de forma antinatural.

Las bajas en las granjas son comunes. Las condiciones extremas en las que viven producen estragos. Muchos animales no están preparados para resistir. En esta imagen un pato de la industria de la carne ha colapsado y no puede ni ponerse en pie.

La industria láctea es responsable de uno de los ciclos productivos más crueles que existen: se insemina a las vacas artificialmente, se les separa de sus hijos nada más nacer y se les sustrae la leche que estaba destinada a sus pequeños. Cuando dejan de dar leche vuelven a ser inseminadas. Y así, una vez tras otra. Sus hijos macho serán matados al poco tiempo para darnos carne de ternera; las hembras se convertirán en la siguiente generación de vacas productoras de leche inseminadas artificialmente.

La industria del huevo hacina a decenas de miles de gallinas (a veces cientos de miles) en naves gigantescas. Hasta seis de ellas conviven en pequeñas jaulas apenas sin espacio. Ni siquiera pueden extender sus alas. El ritmo de puesta de huevos es tan elevado que transcurrido un año y medio están exhaustas y las envían al matadero.

Las condiciones extremas de vida en las jaulas les estresan hasta tal punto que se picotean entre ellas desesperadas. Por eso, y por la debilidad, pierden las plumas. Para evitar males mayores nada más nacer les seccionan parte del pico. Este proceso es increíblemente doloroso para ellas.

Para muchos animales la única vez que verán la luz del sol será en su viaje al matadero. Las condiciones del transporte son inhumanas: hacinados en grandes camiones, a veces recorren largas distancias. No tienen ni alimento ni bebida durante el viaje. Estas imágenes no deberían formar parte de un mundo compasivo.
Fotografía: © francescoscipioni
El final de todos los animales de granja es el mismo: el matadero. Si sus vidas fueron miserables, sus muertes son espantosas: degollados cabeza abajo por el matarife. Ningún animal merece semejante vida ni tan cruel muerte. ¿Aprenderemos a ser solidarios?, ¿aprenderemos a respetar a nuestros compañeros de planeta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Por qué la ganadería industrial es la mayor causante de maltrato animal de la historia

# data[].attributes.attachment_link.description
Según estadísticas de la ONU, cada año, la ganadería industrial envía al matadero a un número de animales de granja equivalente a ocho veces la población humana del planeta Tierra. Nunca antes en la historia habían muerto tal cantidad de animales para nuestra alimentación; y nunca antes en la historia cada uno de estos inocentes seres había padecido tanto sufrimiento a lo largo de su vida.

# data[].attributes.body
Jo encara no sóc una persona activa en l’àmbit del treball ja que sóc menor però, una solució possible seria comprar carn ecològica, és a dir, anar a una carnisseria especialitzada en carn ecològica. Una altra solució possible seria no menjar tanta carn, i les poques vegades que ho fes, que fos de granja. Tot i que no sóc una persona econòmicament independent i no puc prendre jo les decisions de què comprar i on comprar els diferents productes alimentaris que necessita la família, el que si puc fer (i de fet ja he començat amb il·lusió i convicció) és donar la vara als meus pares, família i sempre que se’m presenti la ocasió i explicar-los tot el que he après fent aquest treball creant així una reacció en cadena i que cada cop siguin més conscients de què compren i què mengen, intentant buscar un equilibri per no provocar un rebuig cap a la meva persona.

# data[].attributes.headline
Reflexió-Aleix Membrives Colomer-3r ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió-Aleix Membrives Colomer-3r ESO B

# data[].attributes.body
-El que he apres es que els aliments que nosaltres consumim canvian totalment depen de els aliments que prenen els propis animals que nosaltres despres consumirem..
-Tambe m'he donat compte que  hem de mirar molt be tot el que consumim i d'on prove i amb que s'ha treballat,perque depen el que consumim pot ser dolentisim.
-Tambe he apres que no nomes canvia depen el que menjin els animals , sino tambe afecta molt si es ramaderia intensiva o extensiva

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo?-Aleix Membrives Colomer-3r ESO B

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo?-Aleix Membrives Colomer-3r ESO B

# data[].attributes.body
Realment jo penso que no podria fer molt mes que fer saber el que realment pasa a la gent, ja sigui atraves de les xarxes socials o qualsevol altre metode

# data[].attributes.headline
Reflexió 10-Àudio-Marc Tort Redrado-3r Eso b

# data[].attributes.subject
Reflexió 10-Àudio-Marc Tort Redrado-3r Eso b

# data[].attributes.headline
Marc Tort Redrado-3r Eso B-4 coses que he après

# data[].attributes.subject
Marc Tort Redrado-3r Eso B-4 coses que he après

# data[].attributes.body
1:He après que l’aliment que els hi donen als animals ha anat canviant amb el pas del temps, i  això ens pot produir molts problemes a la nostre salut.

2: També he après com tracten als animals en la ramaderia intensiva, com els hi donen l’aliment, com els hi treuen la pell, com els maten, com el modifiquen genèticament, quins tractes els hi donen...

3:He après que aquest tema està molt present a les nostres vides, com amb un simple tall de carn ens pot matar, que cada cop aquest tipus de ramaderia s’expandeix més i cada cop la industrialitzen més.

4:Lo últim que après a sigut com canvia la qualitat de la carn al ser de ramaderia intensiva a extensiva, es a dir si tracten millor al animal, la carn sortirà mes bona, en canvi si ho fan d’aquella manera llavors la carn serà doncs com la dels supermercats.

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo?-Marc Tort Redrado-3r Eso B

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo?-Marc Tort Redrado-3r Eso B

# data[].attributes.body
1:Lo que puc fer jo en primer lloc es explicar aquest tema de la ramaderia intensiva a la gent que no u sap, jo lo que faria es penjar cartells que cridin l’atenció amb un breu resum del tema, després posaria un enllaç al cartell perquè es fiquessin a una pagina web en la qual es poguessin informar de tot allò, que poguessin compartir les seves emocions o idees que tenen per poder frenar la ramaderia intensiva, que poguessin reunir-se per fer reunions per parlar del tema...

2:Tambe lo que faria seria recollir diners amb aquesta causa per fer un anunci que es retransmetis per tota Europa per informant d’aquest tema a la gent no implicada, això faria que molts polítics comencessin a prendre mesures ja que veurien que molta gent els hi esta demanant i es clar si ho fan tindran mes vots a la pròxima escollida de govern.

# data[].attributes.headline
Reflexió 11- AUDIO- Alba Martínez- 3ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 11- AUDIO- Alba Martínez- 3ESO B

# data[].attributes.headline
Alba Martínez-3 ESO B- 4 coses que he après-

# data[].attributes.subject
Alba Martínez-3 ESO B- 4 coses que he après-

# data[].attributes.body
1- He après que el que mengem ens influeix en el nostre creixement, i que per aquest motiu també ens tenem que esfoçar en això de la ramaderia intensiva perquè ens afecta a nosaltres.
2- Molts dels animals que viuen en granges no tenen una vida tranquil·la i bonica, no viuen com animals, viuen ja com menjar, només viuen poc per acabar morts d'una manera dolenta i agressiva.
3- Tenim que ajudar a que això no continuï perquè si els nostres fills tenen que menjar tot això que nosaltres mengen tampoc podran créixer bé.
4- He après que els animals( porc, vaca, pollastre etc) són molt maltractats, d'una manera que nos ens agradaria que li passés a les nostres mascotes. Gràcies al documental tota la meva idea de la producció de carn ha canviat, ara m'he donat conta de tot això i de que també hi ha grangers que tampoc volen que aquesta mala producció de carn continuï, ja que ells ho fan bé, i si fa falta es gasten més diners pels seus animals, per tant els hi molesta el que fan la producció de ramaderia intensiva.

# data[].attributes.body
Alternativa 1:
Puc fer protestes amb tota la gent que està en contra de tot això i corre tota la veu perquè s'uneixi gent que també vulgui participar, perquè contra més gent que fa protesta sobre això més oportunitat de que funcioni i això implica que els animals tinguin vida alegre i tranquil·la.
Alternativa 2:
Donar diners a ONG que s'encarreguen d'aquest tema per millorar aquesta situació i fer que millori l'alimentació.
També seria bona idea fer protestes a les ramaderies o fer protestes a prop de les ramaderies per a que així es donin conta de lo que fan i del perquè fem aquestes protestes, a veure si així aconseguim alliberar als animals d'aquella dolenta vida i pels següents animals fer que tinguin una bona vida, una vida tranquil·la i bonica.

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu-Alba Martínez- 3 ESO B-

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu-Alba Martínez- 3 ESO B-

# data[].attributes.body
-Carn feliç, final feliç-
He posat aquest títol perquè fa referència a que si els animals que nosaltres mengen haguessin tingut una vida feliç i tranquil·la, sense haver sigut maltractats, nosaltres menjariem una carn que està millor cuidada i per tant nosaltres també ens estaríem alimentant bé i això implicaria millor creixement, per tant els animals haguessin viscut una vida feliç i nosaltres hauríem tingut un final feliç.

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió vol dir que tot el que mengem ens afecta a nosaltres, i que si mengem carn que no  ha sigut ben cuidada i tractada i que té greixos això farà que nosaltres empitjorem.
També vol dir que la ramaderia i tot el que té que veure amb la producció d'aliments té que millorar no només per nosaltres sinó també per ells mateixos, perquè a fi de contes, ells també mengen el que produeixen altres ramadors, per tant tenen que pensar que si volen carn bona, tindràn també que esforçar-se.
http://www.cprac.org/consumpediamed/sites/all/documents/link-int-ext-ca.htm

# data[].attributes.body
Això vol dir que si tot el món volgués canviar la forma de menjar per una millor, és a dir, per carn feliç i millor al final les ramaderies i les fàbriques tindrien que canviar també el seu funcionament, per tant això implicaria menys maltractament a les ramaderies, també nosaltres menjarien més sa, perquè no tothom hi sap que la carn que mengem té moltes coses dolentes.
https://www.google.com/amp/s/www.lavanguardia.com/comer/materia-prima/20170419/421791175736/ganaderia-intensiva-sistema-produccion-carne-que-comemos-lymbery.html?facet=amp

# data[].attributes.headline
Títol Alternatiu-Marc Tort Redrado-3r Eso B

# data[].attributes.subject
Títol Alternatiu-Marc Tort Redrado-3r Eso B

# data[].attributes.body
El títol que més m'ha agradat a sigut: Deixar de menjar carn és lo millor que pots fer.
E elegit aquest títol ja que avui en dia la carn que es ven no es gaire bona per la salut, si que és veritat que mejar carn és bó per a la salut  ja que te moltes proteÏnes, però avui en dia els aliments que els hi donen als animals no es bó per nosaltres ja que nes pot produir diverses malalties.
Hem de tenir en compte aquest tema ja que ens pot perjudiciar molt fins hi tot ens pot arribar a matar per no haver comprat una carn una mica més cara.

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió ens diu que: que pesaria si la resta de continents portessin el nostre ritme de vida en tema carn, però jo crec que no es podria sostenir, es a dir a Europa es produeix i es consumeix tanta carn que si la resta del món fes los mateix que nosaltres no es podria suportar, en cara que a Americà també es una enorme quantitat de carn la que es produeix ja no per els supermercats ni els restaurants si no per el menjar ràpid, allà no es humà la quantitat de Mcdonals que hi ha o Burger King... i això al cap del any es produeixen i consumeixen milions de tones en carn.

En els països no tan desenvolupats no es tan bestia ja que no hi han gaires  restaurants d’aquest estil.

Als països orientals si que es veritat que es consumeix molta carn però no es pot comparar amb Europa.
https://www.contextoganadero.com/internacional/top-5-de-los-paises-que-mas-producen-carne-de-res

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió ens porta ha pensar què tots els animals ja no estan considerats com un esser viu, però en veritat es mentirà, no tots els animals ja que a Europe per exemple el gos o el gat, el cavall... no estan considerats com animals per menjar, en canvi les baques, els porcs, el cabrit entre altres si que ho son.

Però això no em sembla be ja que aquets pobres animals neixen, mengen fins a rebentar i després els maten, aquets animals també es mereixen una vida millor, per poder créixer al seu ritme i no estar alterats genèticament per la soja o el dacsa, però llavors es tardaria molt en poder portar tota la carn que es necessita al mon, ja que cada cop la demanada es mes gran i cada cop som mes persones al mon que consumim carn.
http://elherbolario.com/nutricion/item/1006-motivos-por-los-que-reducir-el-consumo-de-carne

# data[].attributes.headline
Reflexió 10 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 10 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.body
Aquesta reflexió vol dir que la carn dels animals que són produïts en la ramaderia intensiva ja es feliç per que per fi es lliure, ha vist l’exterior per primer cop i deixa de patir, però perquè ja no nota res. Per això intuïm que els animals en la ramaderia intensiva són tancats en gàbies en espais interiors, i això és molt trist, perquè que en la seva vida no hagin vist el sol, no hagin corregut lliures, ni menjat bé, que els accelerin el creixement, medicaments als seus menjars... tot això deixant de banda els només tres mesos de vida que els fan viure o potser una mica més. A més se’n parla com animals produïts, és a dir, que només néixer el separen de la mare, els tanquen, els alimenten malament, i als tres mesos de vida els maten, processen, distribueixen i fins que alguna persona se’ls mengi. Llavors, l’únic moment en que aquests animals són feliços, és després de la seva pròpia mort o el seu assassinat. Sincerament penso que és inhumà.

https://sites.google.com/a/santgervasi.org/agricultura-ramaderia-i-pesca-a/home/ramaderia-intensiva-estabulada

# data[].attributes.headline
Reflexió 2 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 2 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.body
Aquesta frase representa que els ramaders haurien de cuidar dels animals com es feia abans, però amb més sanitat, més seguretat, més higiene... no cal que estiguin tancats en gàbies petites, ni donar-los menjar artificial i amb medicaments. Però tot va lligat als diners, a guanyar més y més en menys temps. Jo penso que se seguirà utilitzant aquest mètode durant molt temps, deixant de banda tots els moviments que es facin per parar-ho. Haurien de criar els animals en llibertat, amb aliments saludables per a ells i sense medicaments. Si necessiten medicament que vingui un veterinari i digui el que s’ha de fer. En la ramaderia intensiva, quan un animal mor es queda allà i els altres se’l mengen i agafen infeccions o malalties que després van a parar a la nostra carn junt amb els tractaments de medicaments que els donen. En la ramaderia moderna hauria de ser com tots l’imaginem: animals lliures, si mor algun que el donin a bultors o l’incinerin/enterrin, i feliços.

https://www.enciclopedia.cat/EC-GEC-0136809.xml

# data[].attributes.headline
Què puc fer jo?- Alexandra Perez- 3ESO B 

# data[].attributes.subject
Què puc fer jo?- Alexandra Perez- 3ESO B 

# data[].attributes.body
El que feria és fer saber a la gent el que menja. Fent anuncis, publicitats, campanyes i entrevistes a granges. El objectiu és que poden fer per que disminueixi el consum de la carn.

Primer faria propostes a la gent que volen canviar tot això i que vulguin ajudar i per saber el tema de la ramaderia intensiva i el tractament dels animals.

Ja una vegada que la gent tingui una mica en comte de la carn. Ja passaria a fer ONG, campanyes publicitàries... per estar en contra de la ramaderia intensa.

Parlaria de les condicions de la vida de l'animal.

Els animals d'una explotació intensiva tenen una vida molt més curta, però a més és una vida plena de patiment, ja que estan constantment tancats en un petit espai, on amb prou feines poden moure, no poden tenir un comportament normal de la seva espècie. Alguns no veuen mai la llum del dia, uns altres són obligats a menjar constantment.

En moltes ocasions els animals d'aquestes explotacions intensives emmalalteixen i moren. A més d'aquesta manera antinatural de criar animals les explotacions intensives generen una gran despesa d'energia i són extremadament contaminants.

Conseqüències de la salut del consumidor.

La majoria d'aquests productes queden dipositats en l'organisme de l'animal, i els seus residus tòxics i perjudicials passen, a través de la carn.

# data[].attributes.headline
Reflexió 7 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B - Àudio

# data[].attributes.subject
Reflexió 7 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B - Àudio

# data[].attributes.headline
Alternatives. Què puc fer jo? - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Alternatives. Què puc fer jo? - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.body
A mi m’ha descol·locat molt enterar-me de tot això, i he pensat dues alternatives que jo podria posar en pràctica algun día:

- Alternativa 1: Jo podria difondre el documental, i ensenyar-los-hi per comentar-lo entre tots i així més gent coneixeria tot això. Com que ho diria a adults, estic segura que començarien a prendre mesures en la nostra dieta familiar i altres pares potser també, però sense deixar de menjar carn. Algún dia arribaria a algú que sí que pogués fer alguna cosa per a parar això o suavitzar-ho.

- Alternativa 2: Podria esperar fins a ser major d’edat per presentarme en algun lloc i fer una manifestació sobre aquest tipus de ramaderia. Potser així més gent s’enteraria d’això i de retruc potser algú més lligat en aquell tema pot canviar les coses per a millor.

Crec que están força bé. Jo m’he centrat en el cantó de concenciar a la gent de la veritat i que no només jo, si no que molta gent junta poguem parar-ho o millorar-ho.

# data[].attributes.headline
4 coses que he après sobre el documental – Xènia Sans Nogueras – 3 ESO B

# data[].attributes.subject
4 coses que he après sobre el documental – Xènia Sans Nogueras – 3 ESO B

# data[].attributes.body
Aquest documental m’ha ensenyat moltes coses que jo no sabia, i m'han impactat, i ara enumeraré 4:

- He aprés que és la ramaderia intensiva a la realitat i les seves diferències amb la ramaderia extensiva.

- He après que en la ramaderia intensiva els animals no són tractats gens bé i tenen unes condicions horribles per a viure, que mengen fatal i a sobre coses transgèniques. Quan algun mor de manera natural queda allà i els altres animals se'ls poden fins i tot menjar, fins que algú de manteniment, finalment, el retira.

- He après com els maten, i m’ha semblat una manera horrible, perquè els pengen cap per avall fins que es dessagnen i els fan un tall al coll. Després els posen a una trituradora i au, ja tenim carn. Ni tan sols els esquilen quan els van a posar allà dintre.

- He après que la carn que mengem podria estar perjudicant la meva salut i la de la resta de persones, i que hem de controlar molt bé d’on bé i com s’ha produït.

# data[].attributes.headline
Reflexió 5 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.subject
Reflexió 5 - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B

# data[].attributes.body
En aquesta reflexió es planteja que els animals ja no tenen importància per als fabricants d’aliments, o per a la majoria de persones. Només pensen en produir i guanyar diners venent-los per al consum humà. Els tracten com si no fossin més que simples objectes sense valor, sense pensar que nosaltres també som animals. I es que es injust, perquè no ens ho fan a nosaltres i a veure si ens agrada. Necessiten llibertat, menjar bé, aigua, higiene, sanitat... tot el que qualsevol humà necessita, i, en la ramaderia intensiva, això s’ha oblidat. Ara crec que no hi ha quasi cap animal que no es mengi. Si no estan a Europa, estaran en un altre lloc. A més, s’exporten a altres països. Amb tanta demanada, han de produir més, però no cal arribar fins els punts anomenats anteriorment. Opino que aquest tipus de ramaderia hauria de desaparèixer, perquè consumeix molt i maltracten els animals.

http://www.vida-universal.es/nocomascarne/comercarneescruel/fabricasdeanimales/index.php

# data[].attributes.headline
Títol alternatiu - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B 

# data[].attributes.subject
Títol alternatiu - Xènia Sans Nogueras - 3 ESO B 

# data[].attributes.body
El títol que li posaria al documental és “La veritat sobre la producció de carn en la ramaderia intensiva” ja que crec que encaixaria molt bé amb el documental. M’agrada com queda perquè el documental mostra a la gent com la fan, sobretot mostra com tracten els animals i ja es veu que gens bé. Bona part de les persones, per no dir casi totes, pensen en que maten els animal y els tallen i prou, i que es crien en granges, feliços, lliures... compte, que en la ramaderia extensiva si es fa això. El documental mostra clarament la veritat sobre tot el que fan als animals i com els tenen, i com es produeix la carn. També anomena que els alimenten amb aliments transgènics, medicaments i que a sobre, n’acceleren el creixement. Evidentment això descol·loca a la gent, i es molt fort el que fan amb els animals, per això crec que s’havia de desmentir aquella imatge preciosa que tots tenim sobre com fan la carn.

# data[].attributes.body
Aquesta afirmació es refereix al fet que abans als animal els hi donaven un aliment molt ric en Omega 3 i una petita quantitat de Omega 6 però ara com volen produir mes carn en el major temps possible els hi donen un aliment que canvia les tornes, com els hi donen molta soja i dacsa això produeix que  l’Omega 6 es molt mes abundant que l’Omega 3. Això comporta a que els animals creixin mes ràpid sense importar gaire la qualitat.

Com que la gent normal que consumeix carn no ho sap doncs no es donen conte de que l’Omega 6 que estan menjant els hi pot portar problemes al cap dels anys, com per exemple: malalties cardíaques, infarts, diversos tipus de càncers, obesitat, envelliment del cervell, diabetis, depressió nerviosa, per això es recomanable informar-se del tema per poder evitar una mica aquest tipus de carn i les malalties que pot produir.

https://www.engormix.com/ganaderia-leche/articulos/manejo-alimentacion-ganaderia-intensiva-t41676.htm

# data[].attributes.body
s’aturarà. Però si rebutja aquest tipus de producció, els fabricants es veuran obligats a adaptar-se a la demanda.”
Reflexió 6
Reflexió 6
David Waltner-Toews, professor de la Universitat de Guelph (Canadà):
“No es pot estar més prop del Medi Ambient que quan mengem. El nostre entorn es converteix en una part física del nostre cos. Des d’aquest punt de vista potser el model agrari industrial no siga bo. […]
Reflexió 9
Reflexió 9
Cal modernitzar la ramaderia, no industrialitzar-la.
Reflexió 10
Reflexió 10
Jane Goodall: "Els meus nets a la carn que menjen n'hi diuen carn feliç".
Reflexió 7
Reflexió 7
Sí que hem aprés coses en els últims 30 o 40 anys. Sabem més d’ecologia que fa un segle. Ara podem utilitzar aquesta informació per a crear granges més sostenibles ecològicament. I això no és tornar al passat. És recobrar el sentit comú i utilitzar els nostres coneixements científics per a crear un sistema alimentari més viable, més sostenible.”


add 

# data[].attributes.headline
Reflexió 5 - àudio - Claudia Bazalar 3r ESO B  

# data[].attributes.subject
Reflexió 5 - àudio - Claudia Bazalar 3r ESO B  

# data[].attributes.attachment_link.title
els animals ja no tenen cap mena de dret