# data[].attributes.body
Man tager midten af det første interval (Hvis vi har 5 personer mellem skostørrelsen 35-40, så tager vi tallet i midten som er 37,5) og ganger med hyppigheden i det første interval (fx. 5 personer). Det samme gør vi for andet interval og tredje interval osv. Alle disse tal lægger vi sammen. Til sidst dividerer vi så med det samlede antal observationer (fx. det samlede antal personer).

# data[].attributes.body
Man tegner et kordinatsystem med kumuleret frekvens på y aksen og obsivationerne på x aksen.
Man beregner den kulmulere frekevens og lægger den sammen med den næste og derefter sætter en prik og forbinder dem med rette linjer.

# data[].attributes.body
I grupperede er den eneste måde man kan finde kvartilsættet på ved at aflæse det. Det betyder at man først skal lave en sumkurve før man kan finde tallene.
På sumkurve aflæser man så nedre kvartil ved 25%, medianen ved 50% og øvre kvartil ved 75%.

# data[].attributes.body
Det er når man ligger frekvenserne (procenterne) sammen.
For eksempel er 25 af 400 6,25%.
Så skal vi så lægge det sammen med det næste, som vi siger er 30 af 400, som er 7,5%. Hvis man så lægger de to procenter sammen, så det bliver 13,75%, der er den kumuleret frekvens. Og så fortsætter man så til man har 100% til slut.

# data[].attributes.body
Det er hyppigheden for intervallet omregnet til procent. For eksempel hvis man skal finde ud af, hvor mange procent 25 er ud af 400.
Formlen: 25/400*100
Det giver 6,25%, og det er en frekvens.

# data[].attributes.body
En boksplot indeholder:
- Mindsteværdi (det mindste tal)
- Q1 (de første 25% af kummuleret frekvens af sumkurven - også kaldet nedre kvartil)
- Q2 (50% af kummuleret frekvens af sumkurven - også kaldet medianen)
- Q3 (75% af krummuleret frekvens af sumkurven - også kaldet øvre kvartil)
- Størsteværdi (det største tal)
- Under boksplottet har man en talakse, der viser ens observationer fx. højderne i en klasse, eller indkomsten for en bestemt aldersgruppe.