# data[].attributes.body
583 turister brændte ihjel i en af historiens værste flykatastrofer Tæt tåge, en manglende radar og en stresset pilot. Flere fatale forhold spiller ind, da to passagerfly i 1977 kolliderer i lufthavnen på Tenerife. Sekundet efter omspændes begge fly af et frådende inferno af brændende benzin. Det bliver historiens værste flykatastrofe.    1. marts 2018 af Boris Koll  Tag musikken eller podcasten med dig overalt Få 2 x HISTORIE + Air Sonic bluetooth-højtaler til kun 49,50 kr. + porto Som dybt troende kristen ved Norman Williams godt, at de sagtmodige skal arve Jorden.   Han er en snakkesalig 52-årig bamse på 125 kg, leder af en handelsskole i Californien og ikke en mand, som nemt hidser sig op.   Men nu rækker hans tålmodighed ikke længere. PanAm’s Boeing 747’er – jumbojetten som den kaldes – er ikke længere et komfortabelt transportmiddel. Den er blevet et fængsel.  Klokken er lidt over tre om eftermiddagen, søndag den 27. marts 1977, og Williams har først fløjet fra Los Angeles til New York.   Så tilbragt seks timer i luften over Atlanten, blot for at blive omdirigeret til Tenerife kort før den planlagte landing i Las Palmas, hvor han sammen med en stor gruppe rige, ældre amerikanere skulle have bordet et krydstogtskib.  I stedet har han siddet i sit flysæde i mere end 13 timer. Og besætningen kan intet fortælle om, hvor længe endnu det skal vare.   Maden er for længst sluppet op. Alt, hvad stewardesserne har at byde deres 382 sultne og irriterede passagerer, er et begrænset udvalg af sodavand. Og dette skal forestille en ferie!  Lufthavnens taxibane er tæt pakket med fly, hvoraf langt de fleste blot venter på at flyve den korte tur til Las Palmas på Gran Canaria.   Wiliams kan se fem-seks fly i køen foran dem og 11-12 stykker bag dem.  “Det kommer til at tage mindst en time endnu at få orden i det her rod”, knurrer han til sin gode ven og rejsekammerat Ted, som sidder på passagersædet foran ham.  “Ja, så meget er sikkert”, svarer Ted.   30 minutter før ulykken tog en ukendt fotograf dette billede i Los Rodeos-lufthavnen. I forgrunden ses KLM-flyet, i baggrunden PanAm-jumbojetten.  © Project Tenerife Piloter bliver rasende Kl. 15.15, panam-flyets Cockpittet Den amerikanske flykaptajn Victor Grubbs er ved at være desperat efter forgæves at have ventet på starttilladelse.  Det er simpelthen utroligt! Efter i mere end en time at have forsøgt at holde sine passagerer hen med snak må kaptajn Grubbs nu imødese endnu en lang forsinkelse.   Kontroltårnet har netop givet den længe ventede besked om, at lufthavnen i Las Palmas er genåbnet, og Grubbs er klar til at starte, men nu holder en anden Boing-747’er fra hollandske KLM og spærrer for ham.   Den hollandske kaptajn har umiddelbart inden tårnets melding bestilt en optankning. Og guderne må vide, hvor længe den vil vare.  “Det fjols!” udbryder han irriteret.  “Ja, den tåbe” bifalder andenpiloten, Robert Bragg, hvis eder og forbandelser – ligesom kaptajnens – bliver optaget af flyets sorte boks.  Hollandsk flykaptajn er under pres Kl. 15.20, KLM-flyets cockpit  Kaptajn Jacob van Zanten er vred og meget stresset over forsinkelserne.  Jacob van Zanten har en dårlig dag. Han svarer kontant på et opkald fra PanAm-flyet bag ham. Dets kaptajn vil vide, hvor længe endnu de skal vente.   Set i bakspejlet kan van Zanten godt se, at det var en forkert beslutning at bestille en optankning af flyet, men han gjorde det netop for senere at spare tid i Las Palmas.  Han kunne jo ikke vide, hvornår lufthavnen ville åbne igen. Det kunne have været et spørgsmål om timer endnu, og han ville udnytte ventetiden – ikke forlænge den.  Jacob van Zanten er i forvejen under pres. Han skal flyve jumboen tilbage til Amsterdam, når han har læsset sine passagerer af i Las Palmas, og med dagens lange forsinkelser risikerer han og besætningen at overskride hviletidsbestemmelserne og få myndighederne på nakken.   Den slags er en meget alvorlig sag. Pokkers!  Jacob van Zanten er en af KLM’s mest erfarne og feterede piloter. Hans ansigt pryder forsiden af KLM’s inflight-magasin, som hans passagerer netop nu kan sidde og underholde sig med under den timelange ventetid.  “KLM – folk, som viser, at punktlighed er mulig”, lyder den pralende overskrift til artiklen om luftkaptajnen.  Det er skæbnens ironi, men van Zanten synes overhovedet ikke, det er morsomt.    Amerikaneren Norman Williams var på vej til et krydstogt, da ulykken indtraf. Han skrev efterfølgende en bog om sine oplevelser.  © Kappa Press/Liaison Agency Tågen indhyller lufthavnen Kl. 16.40, PanAm-flyets kabine  Los Rodeos-lufthavnen ligger for foden af vulkanen Teide og er berygtet for bratte vejrskift. Og netop nu skifter vejret igen.  Gennem vinduet betragter Norman Williams bekymret en tågesky, som hurtigt driver ned over bjerget Pico de Teide.   Han håber virkelig ikke, det indvarsler en ny forsinkelse, for det vil næsten ikke være til at bære. Og alligevel ser det umiddelbart sådan ud.  Tågen breder sig på få minutter over lufthavnen. Den er underligt diffus og skifter tæthed hele tiden. Det ene øjeblik er sigtbarheden ca. 150 m, det næste kan Williams slet ikke se KLM-flyet lige foran dem.  “Det er som en ærtesuppe”, siger den ældre dame ved siden af ham, henvendt til sin datter.  “Du skal ikke bekymre dig, mor. Husker du, hvor tæt tågen var, da vi lettede fra Fort Lauderdale? Det er helt farefrit. De har radar og alt muligt udstyr”.  Flyveleder arbejder i blinde Kl. 16.58, Kontroltårnet  KLM-flyet har tanket yderligere 55.000 l brændstof og får tilladelse til at rulle ud til startbanen.  Flyvelederen i Los Rodeos har en af de travleste dage i meget lang tid. Lufthavnen er spækket med fly, og han har snesevis af ting at holde styr på.   Nu har den tætte tåge gjort hans arbejde endnu sværere. Den har frataget ham den visuelle kontakt med flyene, og han må arbejde med radioen som eneste hjælpemiddel.  Moderne lufthavne er udstyret med jordradar, som gør det muligt for flyvelederne at se præcis, hvor alle fly på jorden befinder sig – uanset sigtbarheden.   Men jordradar er ikke lovpligtig, og den lille Los Rodeos-lufthavn har derfor aldrig investeret i én.   Flyvelederen arbejder i blinde og må blot stole på, at flyene befinder sig dér, hvor han giver dem besked på at være.  Kl. 16.58 giver flyvelederen KLM’s 747’er tilladelse til at taxie ud på startbanen.   Lufthavnen er ikke bygget med henblik på så store fly, og flyvelederen giver derfor KLM-piloterne besked på at rulle helt ud til enden af startbanen, vende 180 grader og gøre klar til at lette i samme retning, som de kom fra.   På den måde kommer flyet til at lette mod vinden, hvilket giver langt bedre opdrift.  Få minutter efter at have sendt KLM-flyet ud på lufthavnens eneste startbane giver flyvelederen PanAms 747’er tilladelse til at følge efter den i nogen afstand.   Flyvelederen er under pres for at få afviklet den store trafikpukkel, som har hobet sig op. Hans tanke er at lede PanAm-flyet ind på startbanens tredje afkørsel for at vente, mens KLM-flyet letter.  Få 2 nr. af HISTORIE + Vinyl TECH hovedtelefoner. – SPAR 447,-  Hurtigt overblik  Baggrunden: En terrorbombe lukker lufthavnen i Las Palmas. Alle fly omdirigeres til Los Rodeos-lufthavnen på Tenerife, hvor trafikkaos og tæt tåge skaber en dødbringende cocktail.  Forløbet: Et hollandsk jumbojet-passagerfly torpederer et amerikansk fly af samme type. Begge maskiner bryder øjeblikkeligt i brand.  Konsekvensen: Havarikommissionen kommer med en stribe konkrete anbefalinger til forbedring af flysikkerheden. Katastrofen på Tenerife er i dag obligatorisk lærebogsstof for piloter og flyveledere.  En fatal misforståelse Kl. 17.01, PanAm-flyets cockpit  Normalt taxier fly med ca. 20 km/t., men grundet tågen ruller PanAm-flyet forsigtigt hen over startbanen med under 10 km/t.  Den spanske accent gør det meget svært for kaptajn Victor Grubbs at forstå, hvad flyvelederen siger, da han kalder PanAm-flyet med dets navn og flynummer:   “Seven one two stand by break, clipper one seven three six leave the runway… dah… three one… on to our left”.  “Hvad?” udbryder kaptajn Grubbs, “Undskyld, vær venlig at gentage”.  “Leave the runway the third one your left”, svarer tårnet på pilotens spørgsmål.  Flyvelederens dårlige engelsk gør stadig meldingen svær at forstå, men PanAm-flyets piloter konkluderer, at de skal dreje fra på tredje afkørsel.   Det er også, hvad flyvelederen ønsker. PanAm-flyet har imidlertid allerede passeret afkørsel et, og piloterne tror, flyvelederen mener tredje afkørsel fra nu af – altså afkørsel fire.  Misforståelsen bevirker, at flyet vil befinde sig på startbanen i noget længere tid, end flyvelederen har tænkt sig. Kl. 17.06 kalder tårnet igen PanAm-flyet: “Rapportér startbanen klar”.  “O.k., rapporterer, når startbanen er klar”, svarer piloterne på PanAm-flyet, som endnu ikke er helt fremme ved afkørsel fire.  Forude kan de skimte lyset fra KLM-flyet, som vender rundt for enden af startbanen, så det nu har næsen imod dem. Pludselig giver det et sæt i kaptajn Grubbs.   Han tror næsten ikke sine egne øjne. Uden at have fået starttilladelse er KLM-flyet i fuld fart begyndt at accelerere frem imod dem.  “Se den satans... den kraftidiot kommer lige imod os!” råber han.  Andenpiloten Bragg skærer igennem:  “Kom væk! Kom væk! Kom væk!” brøler han desperat til sin kaptajn.  Grubbs giver sine motorer gas og indleder et skarpt sving væk fra startbanen, mens KLM-flyet tordner frem imod dem med rasende fart.  Kaptajnens sidste brøler Kl. 17.05, KLM-cockpittet  Den stressede kaptajn van Zanten har vendt sit fly og er klar til start.  Jacob van Zanten lægger med en utålmodig bevægelse højre hånd på sine fire gashåndtag og gør tydeligt mine til at presse dem fremad og starte.  Flyets sorte boks registrerer, at flyets unge andenpilot griber ind:   “Vent, vi har ikke ATC-godkendelse (rutegodkendelse, red.)”.  “Nej, det ved jeg godt”, lyder det irriteret fra van Zanten: “Kom nu, bed om den”.  Andenpiloten kalder tårnet og spørger efter godkendelsen. Svaret fra tårnet kommer prompte:  “KLM otte syv nul fem, I er godkendt til Papa beacon-stigning og flyvehøjde ni nul. Højresving efter start, kurs nul fire nul”.  “Roger… Vi er godkendt til Papa beacon-stigning, flyvehøjde ni nul, højresving til nul fire nul… Vi vil nu starte”, svarer andenpiloten.  Her begår KLM-piloterne en fejl, som får katastrofale følger: En rutegodkendelse er ikke en starttilladelse. Før et fly må sætte sig i bevægelse, skal begge tilladelser være givet – separat.  Alligevel beslutter kaptajn van Zanten sig for at lette: “Vi starter, tjek tryk”.  KLM-flyet begynder at accelerere.  “Standby til start. Jeg kalder jer”, lyder det fra tårnet. Og så – henvendt til Pan Am-flyet:  “Rapportér startbanen klar”.  “O.k., rapporterer, når startbanen er klar”, svarer PanAm-flyets piloter.  “Er PanAm'en ikke væk endnu?” spørger KLM-flyets maskinist, Willem Schreuder, der er i cockpittet sammen med KLM-piloterne.  “Åh, jo”, svarer van Zanten.  Sekunder senere udbryder han: “Åh!”  Gennem tågen ser han konturerne af PanAm-flyet på startbanen lige foran hans frembrusende jumbo. Pludselig indser han, hvilken katastrofal fejl han har begået.   Men det er for sent at bremse. I stedet gør van Zanten det eneste, han kan gøre: Han flår styrepinden tilbage og prøver desperat at tvinge sit tunge fly i luften.   Et øjeblik ser det ud til at lykkes. Jumboens hjul løfter sig fra jorden, næsen rejser sig og suser henover PanAm-flyet. Så lyder et brag, da KLM-flyets landingshjul og en af motorerne rammer toppen af PanAm-flyets kabine og flår den af.  KLM-flyet styrter til jorden og rutsjer 450 m hen ad startbanen, inden det eksploderer i et gigantisk flammehav.   Jacob van Zanten, hans 13 besætningsmedlemmer og 234 charterturister – mænd, kvinder og børn – fortæres på et øjeblik i benzinbålet. Ikke én eneste fra det hollandske fly overlever flammehavet.  Få 4 x HISTORIE + DET STORE GULDNUMMER til kun 99 kr. + porto    Redningsfolkene troede, at kun ét fly var involveret i ulykken. © Polfoto Norman Williams vil ikke dø Kl. 17.06, PanAm-flyet  Kun nogle få passagerer i flyets ene side har set KLM-flyet komme susende. Ved sammenstødet bryder PanAm-flyet øjeblikkeligt i brand.  Eksplosion. Brand. Skrig. En bombe – det er den første tanke, som slår ned i Norman Williams' halvt bedøvede hjerne.   Han ser ild strømme gennem kabinen og mærker små partikler af brandvarmt metal ramme sit ansigt. Han sanser, at han er kommet ud af sikkerhedsbæltet og står på sine ben i midtergangen.  Han ser ilden flamme rundt omkring i flyet. Nogle sæderækker opsluges, i andre sidder folk endnu uskadte, men apatiske. Paralyserede af chokket ser de ud som om, at de slet ikke ænser rædselsscenerne omkring dem.  Selv mærker Williams en voldsom overlevelsestrang i hele sin krop. På få sekunder bliver hans tanker klare. Han vil leve! Han vil ud! Han ser efter sin ven Ted, som sad lige foran ham kort forinden. Nu er han væk. Forsvundet.  Endnu en eksplosion ryster flykroppen. En vragdel flyver direkte mod Williams' hoved. Instinktivt løfter han armene og parerer.   Han er en stor, fed mand i elendig kondition, men pludselig har han fået bjørnekræfter og formidable reflekser. Han vil ikke dø. Ikke nu!  På sæderne bag Williams er næsten alle døde, deres kroppe syder i flammerne, men ilden har endnu ikke rørt ham. Williams begynder at bevæge sig fremad i vraget.   Han føler ingen panik. Han ser ansigter. Blødende ansigter, rædselsslagne ansigter, forbrændte og døde ansigter, men lige nu gør synet ikke indtryk.  Williams kæmper sig frem. Pludselig ser han blå himmel gennem et kæmpe hul i kabineloftet. Han springer op og griber fat om kanten. Skarpe metalkanter skærer hans hænder til blods, men det rører ham ikke.  Williams tænker kun på at overleve. Ubesværet hæver han sin 125 kg tunge krop op ved armene og kommer op på toppen af kabinen og derfra ned på flyets ene vinge.   Afstanden fra vingen til jorden er ca. ti meter, men Williams tøver ikke. Han springer.  Purser redder liv efter liv Kl. 17.07, PanAm-flyet  Purser Dorothy Kelly ligger bevidstløs i det brændende flyvrags lastrum.  Dorothy Kelly kommer gradvist til bevidsthed. Først forstår hun ikke, hvor hun er.   Hun husker svagt, at kabinegulvet forsvandt under hendes fødder. Hun husker følelsen af et frit fald. Og så ikke mere. Kelly ligger i et virvar af kufferter.   Blodet løber ned i hendes øjne fra et sår i panden. Det er helt mørkt omkring hende, men over sig kan hun se en smule lys.   Hun begynder at klatre op imod det og når til sidst op til flyvragets sønderslåede næse, hvor flere overlevende passagerer befinder sig.  Hun hører flere mindre eksplosioner, men hæfter sig især ved brølet fra en af PanAm-flyets motorer, som stadig kører. Dorothy ved, det er farligt. En kørende motor, ild og masser af flybrændstof. Det kan kun ende katastrofalt.  Tiden er knap, og Kelly forsøger myndigt at overtale de overlevende til at springe ud gennem et hul i fuselagen. Ingen af de rædselsslagne passagerer tør.   De 12 m ned til jorden skræmmer. Kelly ved ikke, hvor hun får kræfterne fra, men i desperation begynder hun at skubbe folk ud gennem hullet. Da hun til sidst ikke ser flere overlevende, springer hun selv.  Kelly lander i knæhøjt græs og slår sig, men mener ikke at have brækket noget. Hun kommer på benene og råber til folk omkring hende, at de skal så langt væk fra flyet som muligt, før det eksploderer.   Passagerne adlyder. Flere har brækket knogler i sammenstødet med jorden, men når i sikkerhed med hjælp fra andre.  Da hun retter blikket opad, ser Kelly et rædselssyn, som vil give hende mareridt langt frem i tiden: paniske mennesker, som hamrer løs på vinduerne i den brændende kabine i et håbløst forsøg på at slippe ud.  “I mange år kunne jeg ikke kigge ind i en pejs uden at se mennesker i den”, fortæller hun senere i et interview.  I sin søgen efter overlevende nær vraget støder Kelly på kaptajn Grubbs, som ligger fortumlet på jorden.   Hun griber fat under hans armhuler og begynder at slæbe ham bort fra det brændende vrag.   De er akkurat kommet på sikker afstand, da resterne af PanAm-flyet søndersprænges i en sidste, altødelæggende eksplosion.    De fleste af passagererne kom enten fra Holland eller USA. I begge lande afholdtes efterfølgende store sørgeceremonier.  © Polfoto/AP Væk fra flammehelvedet Kl. 17.07, Ulykkesstedet  Mindre end 60 personer slipper ud af det brændende PanAm-fly og i sikkerhed.  Efter sit lange spring fra flyets vinge lander Norman Williams på benene i det høje græs, der omgiver startbanen.   Sammenstødet med jorden er så voldsomt, at han brækker den ene ankel, men han ænser ikke smerten. I haltende løb kommer han væk fra det brændende vrag og på sikker afstand af flammerne.  Da Williams vender sig og kigger tilbage mod flyet, ser han et besætningsmedlem sidde på knæ i græsset og hamre sine knytnæver ned i jorden igen og igen.   Det er den fortumlede og svært forbrændte kaptajn Grubbs, som på denne måde får luft for sin fortvivlelse.  “Hvad har jeg gjort mod disse mennesker?” råber han ulykkelig, mens han rokker frem og tilbage og tæver græsset.  Williams ser purseren Dorothy Kelly løbe frem til kaptajnen og slæbe ham i sikkerhed. Så lyder en voldsom eksplosion i vraget. Williams indser, at ingen længere kan være i live inde i det brændende inferno.   Omkring ham slæber godt 50 mennesker sig afsted, nogle med hjælp fra andre. Mange har forfærdelige brandsår.   En mand kalder på hjælp, men manden, han henvender sig, til svarer blot:  “Beklager”.  Som forklaring løfter manden sin ene hånd. Den er uden fingre.  Forvirret redningsaktion kl 17.20, Lufthavnsområdet  Brandfolk rykker ud til det gigantiske benzinbål ved KLM-flyet. De aner ikke, at endnu et fly er involveret i ulykken. I tågen kan de ikke se PanAm-vraget ca. 450 m borte.  Nogle af de første hjælpere ved det forulykkede PanAm-fly er folk fra en nærliggende landsby.  De kommer løbende med vandspande og våde håndklæder, som de pakker omkring de halvnøgne og skrigende brandsårsofre for at lindre deres smerter.   I mangel på ambulancer bliver mange kørt på hospitalet i privatbiler.  Williams, som bløder kraftigt fra sine hænder, afviser tilbud om hjælp. Han ved, at andre har langt større behov. Nogle af de overlevende er halvt vanvittige af chok og fortvivlelse.  “Min kone! Min kone! Jeg må have fat i hende!” råber en mand og indleder et selvmorderisk løb tilbage mod flammehavet.   Men kaptajn Grubbs, som nu er kommet nogenlunde til sig selv, griber fat i manden og holder ham tilbage.  Til sidst lader Norman Williams sig hjælpe ind i en privatbil, ejet og ført af en ung mand i 20’erne. Han er en af de mange frivillige spaniere, som prøver at hjælpe, så godt de kan.   Bilens interiør er på ingen tid tilsølet i blod, og Williams undskylder mange gange. Men den unge mand vinker afværgende.  “Da nada. Da nada” – Det gør ikke noget.  Manden kører stærkt, ud og ind mellem den øvrige trafik og med hornet i bund. På kun 15 minutter bringer han Williams til et af hospitalerne i byen Santa Cruz, hvor amerikaneren bliver behandlet.  Et sidste, grufuldt syn 30. marts, Los Rodeos-lufthavnen  Efter tre dage på hospitalet bliver de overlevende fra PanAm-flyet kørt ud til et hospitalsfly for at blive fløjet hjem til USA.  Det er en af den slags fejl, som ikke må ske: På vej til hospitalsflyet bliver bussen med de overlevende parkeret foran den åbne hangar, der bruges som lighus. Her går retsmedicinere rundt blandt over 500 delvist forkullede lig.  “Det var en grusom straf for de overlevende at blive tvunget til at opleve den scene”, skriver Norman Williams senere i sin erindringsbog.  Mange i bussen har det meget svært, enkelte er ved at bryde sammen af angst for at skulle flyve igen. Også Williams mærker frygten.   Da flyet taxier ud på startbanen, er det som en genindspilning af begivenhederne tre dage tidligere. Igen forsøger de at lette fra Tenerife.  Denne gang lykkes det. De overlevende fra historiens værste flykatastrofe er på vej hjem.  Læs mere  Norman Williams & George Otis: Terror at Tenerife, Bible Voice Inc., 1977. Allistair Fitzgerald: Air Crash Investigations: Tenerife Airport Disaster, The World's Deadliest Plane Crash Ever, Mabuhay Publishing, 1978.  KATASTROFER  Strandet i Andesbjergene NYT BLAD  Nyt blad: Flugten fra Auschwitz 2. VERDENSKRIG ANNONCE  Churchills hemmelige våben     Måske er du interesseret i...  Funktionel og behagelig

# data[].attributes.headline
En tornado dannesKold luft møder varm, fugtig luft. Atmosfæren bliver ustabil, og der udvikles kraftige byge- og tordenskyer med opdrift af luft.Vinden skifter retning og hastighed med højden, hvilket skaber en kraftig roterende opdrift i bygeskyen.Kraftig opdrift strækker rotationen opad. Den bliver både hurtigere og stærkere.Hvirvler under skyen kan trækkes ind i den roterende opdrift. Det danner en skytragt fra den såkaldte mursky på skyens underside.Skytragten bevæger sig ned mod jorden. Når den rører jorden, er tornadoen fuldt udviklet.Efter at tornadoen har nået sin maksimale styrke, begynder den at blive smallere, at hælde, sno sig om sig selv, og dør ud.

# data[].attributes.subject
En tornado dannesKold luft møder varm, fugtig luft. Atmosfæren bliver ustabil, og der udvikles kraftige byge- og tordenskyer med opdrift af luft.Vinden skifter retning og hastighed med højden, hvilket skaber en kraftig roterende opdrift i bygeskyen.Kraftig opdrift strækker rotationen opad. Den bliver både hurtigere og stærkere.Hvirvler under skyen kan trækkes ind i den roterende opdrift. Det danner en skytragt fra den såkaldte mursky på skyens underside.Skytragten bevæger sig ned mod jorden. Når den rører jorden, er tornadoen fuldt udviklet.Efter at tornadoen har nået sin maksimale styrke, begynder den at blive smallere, at hælde, sno sig om sig selv, og dør ud.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tropisk cyklon drabbade Australien - Nyhetsmorgon (TV4)

# data[].attributes.body
Et jordskælv er en rystelse af jordensoverflade. Jordskælv skyldes typisk, at kontinentalpladerne flytter sig, sådan som det er beskrevet i teorien om pladetektonik.[1] Videnskaben om jordskælv kaldes seismologi (græsk seismós, (jord)skælv). En anden årsag til jordskælv kan være landhævning. Det sker hyppigt i Nordskandinavien, hvor landhævningen er større end i Danmark.

Den tekniske, objektive styrke af jordskælv kan måles på mange forskellige måder, hvor Richterskalaener den mest kendte, men langt fra den mest korrekte. Skaderne og menneskers fornemmelse af skælvet måles derimod med Mercalliskalaen. Et jordskælvs centrum på jordoverfladen kaldes epicenter. Det ligger lige over hypocenteret, stedet hvor jordskælvet finder sted nede i jorden. Jordskælvenes epicentre samler sig ofte i linjer langs forkastningszoner. En sådan zone er for eksempel Tornqvistzonen, der strækker sig gennem Skåne, Kattegat og Nordjylland.[2]

Større jordskælv i Danmark menes at have forekommet, men meget sjældent. Europas mest jordskælvsaktive land er Grækenland. I de seneste 100 år er over en million mennesker omkommet som følge af jordskælv. Mellem 1906 og 2005 har der været 17 jordskælv i størrelsesordenen 8,5 til 9,5. [3] Vær her opmærksom på at styrken af jordskælvet ikke måles på richterskalaen, men på en skala der betegnes moment magnitude scale (MMS). [4]. De 17 omtalte jordskælv er registreret af USGS som angiver styrken i på MMS[5]

Jordskælv er årsagen til en stor del af de seismiske bølger.

~ Clara & Maja ♥⚡️♥️
~~

# data[].attributes.attachment_link.title
To store skovbrande har fået tusinder til at evakuere hus og hjem i Californien

# data[].attributes.body
sep

# data[].attributes.body
Top 10

# data[].attributes.attachment_link.title
Top-10: De værste naturkatastrofer de seneste 50 år

# data[].attributes.attachment_link.description
Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil.

# data[].attributes.body
Jordskred og oversvømmelser koster 16 livet i Colombia. Mindst syv andre meldes savnet, efter massive regnmængder har ramt byen Manizales, og myndighederne frygter, at dødstallet vil stige

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordskælvet i Det Indiske Ocean 2004 - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Jordskælvet i Det Indiske Ocean 2004 var et undersøisk jordskælv udløst den 26. december 2004 klokken 00:58:53 UTC (klokken 01.58.50 dansk tid, klokken 7.58.50 lokal tid) med epicenter vest for øen Sumatra i Indonesien. Jordskælvet forårsagedes af subduktion og igangsatte en serie ødelæggende tsunamier langs med kysten af de fleste landstrækninger, der grænser til det Det Indiske ocean.

# data[].attributes.body
https://www.bt.dk/samfund/jylland-ramt-af-jordskaelv-maalt-til-34-paa-richterskalaen THATS HOW YOU DO IT!

# data[].attributes.headline
Kraftigt jordskælv i Filippinerne udløste tsunamivarsel

# data[].attributes.subject
Kraftigt jordskælv i Filippinerne udløste tsunamivarsel

# data[].attributes.body
Et jordskælv med en styrke på 6,8 på richterskalaen ramte lørdag morgen lokal tid ud for øen Mindanao i Filippinerne.

Jordskælvet udløste et tsunamivarsel, der senere blev ophævet.

Det oplyser Center for Tsunamivarsel i Stillehavet ifølge nyhedsbureauet AFP.

Der er ingen rapporter om dødsfald eller skader efter jordskælvet, der ramte i 41 kilometers dybde ud for Mindanao klokken 4.23 lørdag.

Mindanao er Filippinernes næststørste ø og ligger mere end 700 kilometer sydøst for landets hovedstad, Manila.

Mens det amerikanske Center for Tsunamivarsel i Stillehavet har målt skælvet til en styrke på 6,8, lyder det fra de filippinske myndigheder, at styrken var 7,2.

Ifølge det filippinske institut for vulkanologi og seismologi havde jordskælvet sit epicenter omkring 53 kilometer fra Mindanaos sydlige kyst.

I første omgang lød det, at jordskælvet ville skabe kraftige bølger i en afstand af 300 kilometer fra skælvets epicenter.

Men mindre end to timer efter skælvet ramte, ophævede de amerikanske og filippinske myndigheder tsunamivarslet og sagde, at faren var ovre.

- Der er ikke længere nogen tsunamitrussel fra dette jordskælv, oplyser Center for Tsunamivarsel i Stillehavet.

I februar var Mindanao ligeledes ramt af et jordskælv. Fire personer omkom, mens flere end 100 blev kvæstede. Det kraftige skælv målte 6,7 og skete på ti kilometers dybde. Det skriver nyhedsbureauet Reuters.

Mange af bygninger på Mindanao blev dengang beskadiget af rystelserne.

# data[].attributes.body
Lol

# data[].attributes.attachment_link.title
Voldsomme oversvømmelser i Kina: Dødstallet stiger - tusindvis er evakueret

# data[].attributes.attachment_link.description
Tusindvis af mennesker er evakueret efter uvejr i det centrale Kina. Hundrede personer er meldt savnet.Beijing. Som konsekvens af voldsom regn stiger dødstallet i Kina.

# data[].attributes.body
Det skete

# data[].attributes.attachment_link.title
Jylland ramt af jordskælv målt til 3,4 på richterskalaen

# data[].attributes.attachment_link.description
Borgere i Midt- og Vestjylland har søndag formiddag oplevet en mindre rystelse. Det oplyser Midt- og Vestjyllands Politi, der også selv mærkede rystelserne, ifølge Ritzau.

# data[].attributes.attachment_link.description
An earthquake (also known as a quake, tremor or temblor) is the shaking of the surface of the Earth resulting from a sudden release of energy in the Earth's lithosphere that creates seismic waves.

# data[].attributes.headline
10 år efter den altødelæggende                    tsunami                                         For nøjagtig ti år siden ramte en af verdens værste naturkatastrofer Det Indiske Ocean og dræbte over 230.000 mennesker. Se før- og efterbillederne fra de ødelagte områderAnden juledag 2004 er en dag, mange sent vil glemme.Et jordskælv, der forårsagede en af vor tids værste naturkatastrofe, ramte 14 lande i Det Indiske Ocean og kom fuldstændig bag på seismologerne.Den efterfølgende tsunami dræbte over 230.000 mennesker og udløste sorg i store dele af verden. Tsunamien, der ifølge det amerikanske geologiske institut, USGS, udledte samme energi som 23.000 Hiroshima-atombomber, førte til ekstreme ødelæggelser.Værst gik det ud over Indonesien, Sri Lanka, Indien og Thailand.Herhjemme fulgte mange danskere chokeret med i udviklingen på tv, og et massivt hjælpearbejde blev sat i værk.

# data[].attributes.subject
10 år efter den altødelæggende                    tsunami                                         For nøjagtig ti år siden ramte en af verdens værste naturkatastrofer Det Indiske Ocean og dræbte over 230.000 mennesker. Se før- og efterbillederne fra de ødelagte områderAnden juledag 2004 er en dag, mange sent vil glemme.Et jordskælv, der forårsagede en af vor tids værste naturkatastrofe, ramte 14 lande i Det Indiske Ocean og kom fuldstændig bag på seismologerne.Den efterfølgende tsunami dræbte over 230.000 mennesker og udløste sorg i store dele af verden. Tsunamien, der ifølge det amerikanske geologiske institut, USGS, udledte samme energi som 23.000 Hiroshima-atombomber, førte til ekstreme ødelæggelser.Værst gik det ud over Indonesien, Sri Lanka, Indien og Thailand.Herhjemme fulgte mange danskere chokeret med i udviklingen på tv, og et massivt hjælpearbejde blev sat i værk.

# data[].attributes.headline
Californien kæmper mod de værste skovbrande i statens               historie

# data[].attributes.subject
Californien kæmper mod de værste skovbrande i statens               historie

# data[].attributes.body
Den amerikanske delstat Californien er fortsat ramt af voldsomme skovbrande, som har kostet syv menneskeliv, mens tusinder er blevet evakueret.

Indtil videre er et areal, der svarer til to gange Bornholms areal, slugt af flammerne, mens tusinder af brandfolk kæmper mod ilden, som har hærget i den nordlige del af staten i halvanden uge.

De voldsomme flammer kommer fra to brande, som de lokale myndigheder omtaler som Mendocino Complex Fire, og den er den største i statens historie. Branden truer ifølge nyhedsbureauet AP i øjeblikket 11.300 bygninger.

Den ene brand er fordoblet i størrelse på bare tre dage, beretter CNN.

Mens tusinder af brandmænd fortsætter kampen mod den store brand, raser i alt 16 store skovbrande på tværs af USA's mest folkerige stat.

Punktering startede dødelig brand

En af de voldsomme brande i regionen begyndte den 23. juli, da gnister fra en punkteret trailer antændte den såkaldte Carr brand, som har kostet syv personer livet.

Den har raseret i to uger, mens i alt 14.000 brandmænd forsøger at få bugt med de mange brande i staten.

# data[].attributes.headline
          Jordskælv i Japan                Mindst 200 personer er såret og tre døde efter et kraftigt jordskælv ramte storbyen Osaka i Japan mandag morgen lokal tid.Det oplyser det japanske public service-medie NHK.Jordskælvet havde en beregnet størrelse på 6,1.Klokken seks mandag morgen dansk tid bekræftede japanske katastrofemyndigheder, at mindst 91 personer er såret og tre døde. Det skete cirka tre timer, efter at jordskælvet havde fundet sted.

# data[].attributes.subject
          Jordskælv i Japan                Mindst 200 personer er såret og tre døde efter et kraftigt jordskælv ramte storbyen Osaka i Japan mandag morgen lokal tid.Det oplyser det japanske public service-medie NHK.Jordskælvet havde en beregnet størrelse på 6,1.Klokken seks mandag morgen dansk tid bekræftede japanske katastrofemyndigheder, at mindst 91 personer er såret og tre døde. Det skete cirka tre timer, efter at jordskælvet havde fundet sted.

# data[].attributes.body
Ifølge myndighederne er to af ofrene en 84-årig mand og en niårig pige.

Pigen var på vej i skole, da en mur styrtede sammen og faldt ned over hende. Den ældre mand omkom i sit hjem, da en bogreol faldt ned over ham, skriver nyhedsbureauet AP.

Identiteten på det tredje offer er endnu ukendt.

Landets premierminister Shinzo Abe siger ifølge nyhedsbureauet AFP, at indbyggernes sikkerhed har førsteprioritet, og at regeringen er ved at følge op på skaderne.

Jordskælvet fandt sted omkring klokken otte, da mange japanere var på vej på arbejde. Oprindeligt blev skælvet målt til en beregnet størrelse på 5,9. Det er senere blevet ændret til 6,1.

Ved en beregnet størrelse på seks kan rystelserne mærkes, og bygninger kan tage betydeligt skade.

Mere end 170.000 mennesker er fortsat uden strøm, oplyser regionens største elselskab. Derudover er den offentlige transport i byen sat ud af drift.

Tv-billeder fra Japans
andenstørste by viser nedfaldne murbrokker i gaderne, ødelagt inventar i butikker, huse i brand og ødelagte vandledninger.

19-årige Kate Kilpatrick fra USA er i Japan for første gang. Hun overnattede på et hotel i byen, da jordskælvet vækkede hende:

»Vi sov, men jordskælvet vækkede os med det samme. Det var så skræmmende, fordi det er første gang, jeg oplever et jordskælv (...) Hele området rystede helt voldsomt,« siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordskælv - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Et jordskælv er en rystelse af jordens overflade. Jordskælv skyldes typisk, at kontinentalpladerne flytter sig, sådan som det er beskrevet i teorien om pladetektonik. Videnskaben om jordskælv kaldes seismologi (græsk seismós, (jord)skælv). En anden årsag til jordskælv kan være landhævning. Det sker hyppigt i Nordskandinavien, hvor landhævningen er større end i Danmark.

# data[].attributes.body
Jordskælv er sejt

# data[].attributes.headline
Jordskælvet i Chile 9,5 på Richterskalaen

# data[].attributes.subject
Jordskælvet i Chile 9,5 på Richterskalaen

# data[].attributes.body
I 1960 ramte et jordskælv Chile og siden hen er det det kraftigste målt med seismografer. Dog var der kun omkring 6000 døde. Jordskælvet forudsagede også en tsunami som ramte så langt borte som New Zealand og Australien.

Kilde illustreret Videnskab

# data[].attributes.headline
Kraftigt jordskælv i Filippinerne udløste tsunamivarsel

# data[].attributes.subject
Kraftigt jordskælv i Filippinerne udløste tsunamivarsel

# data[].attributes.body
Der er ingen rapporter om dødsfald efter jordskælvet, der rystede Filippinernes næststørste ø lørdag morgen.

Et jordskælv med en styrke på 6,8 på richterskalaen ramte lørdag morgen lokal tid ud for øen Mindanao i Filippinerne.

Jordskælvet udløste et tsunamivarsel, der senere blev ophævet.

Det oplyser Center for Tsunamivarsel i Stillehavet ifølge nyhedsbureauet AFP.

Der er ingen rapporter om dødsfald eller skader efter jordskælvet, der ramte i 41 kilometers dybde ud for Mindanao klokken 4.23 lørdag.

Mindanao er Filippinernes næststørste ø og ligger mere end 700 kilometer sydøst for landets hovedstad, Manila.

- Vi forventer ikke store skader efter denne hændelse, udtaler direktøren for det filippinske institut for vulkanologi og seismologi, Renato Solidum, til ABS-CBN-tv i Manila.

Mens det amerikanske Center for Tsunamivarsel i Stillehavet har målt skælvet til en styrke på 6,8, lyder det fra de filippinske myndigheder, at styrken var 7,2.

Ifølge det filippinske institut for vulkanologi og seismologi havde jordskælvet sit epicenter omkring 53 kilometer fra Mindanaos sydlige kyst.

I første omgang lød det, at jordskælvet ville skabe kraftige bølger i en afstand af 300 kilometer fra skælvets epicenter.

Men mindre end to timer efter skælvet ramte, ophævede de amerikanske og filippinske myndigheder tsunamivarslet og sagde, at faren var ovre.

- Der er ikke længere nogen tsunamitrussel fra dette jordskælv, oplyser Center for Tsunamivarsel i Stillehavet.

I februar var Mindanao ligeledes ramt af et jordskælv. Fire personer omkom, mens flere end 100 blev kvæstede. Det kraftige skælv målte 6,7 og skete på ti kilometers dybde. Det skriver nyhedsbureauet Reuters.

Mange af bygninger på Mindanao blev dengang beskadiget af rystelserne.

# data[].attributes.body
I skal holde øje med aviser og internet. Hver gang I ser en artikel om en naturkatastrofe (jordskælv, vulkanudbrud , oversvømmelser, tsunami eller andet), skal I tage et billede af artiklen og uploade det her. Efterhånden opstår der en collage af naturkatastrofer.