# data[].attributes.body
Socialstyrelsen
Rådet for Socialt Udsatte x
VIVE x
Rockwool-Fonden x
KL (socialområdet) x
EVA x
Institut for Sociologi og Socialt Arbejde (AAU) x
Uden for Nummer x
Anvendt Velfærdsforskning UCL (se publikationer her)
Børns Vilkår x
Rambøll x

# data[].attributes.body
Hvilke emner/temaer producerer de viden om?
Beskæftigelse, Integration, kultur og fritid, erhvervsudvikling, børn og unge, socialområdet, sundhed, teknik og miljø og klima.
Typisk på de kommunale områder.

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgange til vidensproduktionen?
De får deres empiri fra kommunernes statistikker.

Er de underlagt politisk styring?
Kommunerne er underlagt de politiske styring, men KL som er en interesseorganisationen er ikke underlagt den politiske styring.

Er de statslige eller ikke-statslige?
Selve interesseorganisationen er ikke-statslig, men spiller en stor rolle i politiske forhandlinger.

Politisk eller videnskabelige?
Det er en interesseorganisation som har en politisk interesse er det de politiske. Og de kører på etik.

Hvordan er de finansieret?
De er statslig støttet økonomisk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtuel vidensdeling og digitalisering af arbejdsgangen er i forbindelse med COVID-19 blevet en nødvendig del af arbejdsgangen. Derfor tilbyder KL nu en abonnementsordning for kommuner og organisationer, som indeholder en samlet pakke af KL's virtuelle aktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtuel vidensdeling og digitalisering af arbejdsgangen er i forbindelse med COVID-19 blevet en nødvendig del af arbejdsgangen. Derfor tilbyder KL nu en abonnementsordning for kommuner og organisationer, som indeholder en samlet pakke af KL's virtuelle aktiviteter.

# data[].attributes.body
Temaer:
Dansk socialrådgiverforening er en fagforening, som udgiver tidsskriftet ”uden for nummer”. "Uden for Nummer" er et tidsskrift til socialrådgivere og andre, der arbejder eller uddanner sig inden for det sociale område, og har som ambition at belyse og analysere praksis.

Metoder/tilgang:
De vælger selv, hvilke indhold/temaer/perspektiver/diskussioner de vil have i bladet og på deres hjemmeside. Derudover vælger de selv at forkorte undersøgelser, som de udgiver og tager uddrag fra og væsentlige pointer kan mistes i det, de vælger at udgive

Statslig eller ikke statslig? Politisk eller videnskabelig?
Socialrådgiverforeningen beskriver sig selv som en partipolitisk uafhængig fagforening. Det er dog modsigende, at de har en post i regnskaberne 2018, som hedder "politiske aktiviteter". Uden for Nummer er udarbejdet til socialrådgivere og andre.

Finansiering:
Socialrådgiverforeningen har egen indtægtskilde i form af medlemsskaber, men set fra et kritisk perspektiv samarbejder de med statstøttede organisationer. Herunder professionshøjskolerne. Det må derfor antages, at Uden for Nummer bliver påvirket indirekte af staten og dermed politikerne, og der kan stilles spørgsmålstegn ved deres objektivitet. Vi kan også konkluderer at deres ledelsesposter har været politisk engageret i SF hvilken kan påvirke foreningen og forsknings indholdet.

# data[].attributes.body
Hvilke emner/temaer producerer de viden om?

Rockwool støtter uafhængig forskning og nyskabende løsninger på samfundsmæssige udfordringer gennem praktiske inventioner.

Det der er karakteristiske for forskningen er at den altid tager afsæt i relevante udfordringer for velfærdsstaten

Forskningsområder
- Lige muligheder i velfærdsstaten
- Marginaliseret grupper og risikoadfærd
- Indvandring og integration
- Beskatning og sort arbejde
- Familieøkonomi og arbejdsmarked
- Udsatte unge

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?

Alle intenventioner underlæggen en stringent evaluering som imødekommer de forskningsmæssige evidenskrav og kontrolforsøg - alle de evalueringer der laves benyttes af eksterne forskere. Udover eksterne forskere samarbejder de også med børn og unge i kommuner, skole og jobcentre

Rockwool-fonden benytter sig af RFI-modellen, der er en model man tager gammel viden og undersøger det igen for at udvikle den.

Er de underlagt politisk styring?

De er ikke underlagt politisk styring, men de bidrager til det politiske via forskning

Er de statslige eller ikke-statslige? Politiske eller videnskabelige? Og Hvordan er de finansieret?

De arbejder upartisk og videnskabeligt

Rockwool-Fonden blev etableret i december 1981, hvor seks medlemmer af Kähler-familien overdrog, hvad der svarer til 25% af aktierne i Rockwool International. Så den er selvfinansieret.

# data[].attributes.attachment_link.description
En upartisk, selvejende og selvfinansieret fond

# data[].attributes.body
Temaer: Sundhed, Ældre, Udsatte (Kriminalitet, hjemløshed), uddannelse, økonomi, børn og unge.
Metoder/tilgange: Analyse og forskning i både kvalitativt og kvantitativt felt. De gør det både på eget initiativ og løser opgaver for en lang række samarbejdspartnere. De arbejder på tværs af både sektorer og metoder. De er specialiserede primært inden for økonomi, sociologi, statskundskab, antropologi og psykologi.
Underlagt politisk styring?
I og med, at VIVE er en uafhængig institution, er de ikke underlagt politisk styring.
Statslige eller ikke:
VIVE er en uafhængig statslig institution under indenrigs- og boligministeriet.
Politisk eller videnskabelig?:
VIVE er videnskabelig, da deres analyser bygger på forskningsbaseret viden og videnskabelig metoder.
Finansiering:
Økonomi- og Indenrigsministeriet yder årligt et grundtilskud til centeret, som fastsættes på grundlag af de årlige bevillingslove.
Derudover finansieres de af samarbejdspartnere de laver undersøgelser for.

Rapport:
Evaluering af " En god begyndelse - bedre historier til udsatte børn i DK".
https://www.vive.dk/da/udgivelser/evaluering-af-en-god-begyndelse-bedre-historier-til-udsatte-boern-i-danmark-17100/
Foreningen 'Læs for livet', med støtte fra Egmont-fonden, har lavet en indsats, med henblik på at kickstarte små børns sproglige og læringsmæssige udvikling, så de kan klare sig bedre uddannelsesmæssigt som samfundsborgere og generelt have større livsduelighed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foreningen Læs for Livet har i perioden 2018-21 gennemført indsatsen "En god begyndelse - bedre historier til udsatte børn i Danmark" i Lolland, Horsens og Vordingborg Kommuner med støtte fra Egmont Fonden. Indsatsen retter sig mod to forskellige målgrupper af familier med små børn: Udsatte, biologiske familier med børn mellem 0-6 år, der modtager familiebehandling i hjemmet, og plejefamilier med plejebørn i alderen 0-6 år.

Formålet med "En god begyndelse - bedre historier til udsatte børn i Danmark" er at kickstarte små børns sproglige og læringsmæssige udvikling, så de både kan klare sig bedre uddannelsesmæssigt som samfundsborgere og generelt have større livsduelighed.

Indsatsen består af et lokalt 'bibliotek' med bøger, hvorfra de fagprofessionelle i kommunerne kan udvælge relevante bøger til deres (pleje)familier alt efter (pleje)børnenes alder og interesser. Bøgerne er gaver til (pleje)familierne og skal ikke leveres tilbage. Derudover får de fagprofessionelle og plejeforældrene inden opstart af indsatsen et endagskursus med Læs for Livet. Her præsenteres de for baggrunden for indsatsen, herunder betydningen af bøger og læsning for de (pleje)familier, de arbejder med, og de får konkret inspiration til, hvordan bøger og læsning kan integreres i dagligdagen.

Resultater for biologiske familier

Der sker en positiv ændring i forældrenes interesse i at være sammen med deres børn om bøger og læsning. Samtidig synes en lidt større del af forældrene efter projektet, at bøger og læsning er meget vigtigt, og de giver udtryk for, at de i lidt højere grad nyder at læse højt for deres børn. De føler sig samtidig mere sikre på, hvordan de kan bruge bøger og læsning sammen med deres børn. Over halvdelen af forældrene vurderer, at projektet i høj grad har givet dem ny inspiration til at bruge bøger og læsning med deres børn.

Resultaterne viser, at det er helt afgørende, at bøgerne matcher børnenes interesser for at understøtte deres interesse i bøger og lyst til læsning. Otte ud af ti forældre vurderer, at de i høj grad passer til børnene, og at deres børn har været interesserede i dem. Familierne og de fagprofessionelle fortæller samtidig, at de bruger bøgerne, de modtager. Efter projektet siger stort set alle forældre, at de bruger bøgerne dagligt eller flere gange om ugen. Det afspejler sig også i børnenes adfærd, idet der er en fremgang i, hvor ofte børnene selv opsøger bøgerne. De fagprofessionelle vurderer samlet set, at det er familiernes vaner, der har ændret sig i løbet af projektet. Ifølge de fagprofessionelle har indsatsen medført en række positive resultater for familierne; det er blandt andet bedre samvær i familien, nærvær og koncentration for børnene, børnene falder lettere til ro, bedre samarbejde mellem familie og fagprofessionel, børnene kan sætte ord på følelser samt sproglig udvikling for forældre og børn.

Resultater for plejefamilier

En del af de deltagende plejeforældre er generelt velinformerede og allerede godt i gang med at læse for deres plejebørn. Alligevel har projektet understøttet deres eksisterende forhold til bøger og læsning. Tre ud af fire plejeforældre vurderer, at projektet som helhed har bidraget til at ændre deres vaner om bøger og læsning med deres plejebørn. Plejeforældrene vurderer, at projektet har givet dem ny viden og inspiration, så de føler sig mere sikre i, hvordan de kan bruge bøger og læsning med deres plejebørn.

Resultater for de fagprofessionelle

De fagprofessionelle ændrer deres arbejdsform i løbet af projektperioden. De taler i højere grad med plejefamilierne om betydningen af bøger, ligesom de giver dem konkret inspiration til, hvordan de kan bruge dem i hverdagen. Det kommer også til udtryk ved, at de fagprofessionelle i langt højere grad sparrer med deres kollegaer om, hvordan de kan bruge bøger og læsning. Samtidig har de fagprofessionelle i højere grad fået konkret inspiration og faglige greb, der kan gives videre til familierne.

Derudover belyser evalueringen en række opmærksomhedspunkter til den videre udvikling af indsatsen.

Metode

Undersøgelsen baserer sig på kvantitative og kvalitative datakilder. Der er gennemført før- og eftermålinger via spørgeskema i de deltagende familier og plejefamilier samt blandt de deltagende fagprofessionelle, som varetager indsatsen. Derudover er der gennemført 14 kvalitative interviews med fagprofessionelle og (pleje)familier via enten video eller telefon. Derudover er der gennemført ét interview med organisationen Læs for Livet, der står bag indsatsen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Evaluering af "En god begyndelse - bedre historier til udsatte børn i Danmark"

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagprofessionelle kan med boggaver og støtte til plejefamilier og udsatte familier styrke interessen for læsning og højtlæsning og dermed understøtte den sproglige og læringsmæssige udvikling for børnene. Det ændrer vaner i familierne og giver blandt andet mere samvær, nærvær og ro.

# data[].attributes.headline
Institut for Sociologi og Socialt Arbejde 

# data[].attributes.subject
Institut for Sociologi og Socialt Arbejde 

# data[].attributes.body
Hvilke emner/temaer producerer de viden om?

Ved Institut for sociologi og socialt arbejde er der 10 forskinngsgrupper.

CASTOR: Social differentiering og social kontrol

CISKO: Udsatte børn, unge og familier

CIW: Inklusion og velfærd

COMA: Organisation, ledelse og administration

Praksisforskning og brugerperspektiver

SAGA: Sociologisk analyse

SCOPAS: Viden, begreber, praksis og forandringer i socialt arbejde

SOCMAP: Demografi, socialgeografi og sundhed

SOSA: Sociale problemer og sårbarhed

WISER: Welfare, innovation, social work and employment relations

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?

CASTORs forskning er teoretisk informeret og sigter tit mod teoretisk udvikling, men er overvejende empirisk baseret. CASTORs forskere bruger en bred vifte af kvantitative og kvalitative metoder, og deres undersøgelser er ofte baseret på mixed method-designs.

Er de underlagt politisk styring?
Er de statslige eller ikke-statslige?

Politiske eller videnskabelige?

CASTOR er et væsentligt nationalt og internationalt sociologisk og kriminologisk forskningsmiljø, der er orienteret mod at belyse og undersøge spørgsmål med en høj grad af videnskabelig kvalitet og samfundsrelevans.

Hvordan er de finansieret?

CASTOR har haft succes med at tiltrække forskningsfinansiering fra forskellige kilder, blandt dem Det Frie Forskningsråd, Velux-fonden, Rådet for Offerfonden, Nordisk Samarbejdsråd for Kriminologi og Veterancenteret.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskning ved Institut for Sociologi og Socialt Arbejde

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskning ved Institut for Sociologi og Socialt Arbejde

# data[].attributes.body
Hver gruppe får tildelt en vidensproducent som I skal undersøge

Rådet for Socialt Udsatte er sat i verden for at være talerør for socialt udsatte grupper i Danmark. Vi inddeler vores arbejde i en række indsatsområder, som hver især repræsenterer en form for udsathed. Der er 10 indsatsområder.

Karakteriser vidensproducenten

Hvilke emner/temaer producerer de viden om?

Fokus på den samfundsmæssige forståelse af social udsathed, hvem der er socialt udsatte, og ikke mindst hvilken betydning samfundets overordnede politikker har for, at nogle mennesker bliver socialt udsatte.

De producere viden omkring hjemløshed, udsatte unge, fattigdom, uden for beskæftigelse, psykisk lidelse, prostitution, ulighed i sundhed, rusmiddelafhængighed, udsatte grønlænderne, retssikkerhed.

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?

Via undersøgelser, rapporter, debatindlæg, afholdelse af konferencer samt dialog med den enkelte, den faglige såvel som den politiske verden, forsøger Rådet at påvirke fordomme, misforståelser og holdninger om socialt udsatte. Rådet stiller desuden forslag til forbedringer af socialt udsattes kår i årsrapporter og formidler generelt god praksis i det sociale arbejde. Rådet igangsætter analyser af de samfundsmæssige mekanismer, der kan forværre socialt dårligt stillede personers vilkår, og som måske ligefrem kan tvinge dem ud i en endnu mere udsat position.

Er de underlagt politisk styring?

Rådet for Socialt Udsatte er et uafhængigt råd under Social- og Ældreministeriet og bistås af et sekretariat i samme ministeriums regi.

Er de statslige eller ikke-statslige?

Rådet er et ikke-statsligt råd, som er finansieret af staten.

Politiske eller videnskabelige?

De er politiske og har en politisk agenda.

Rådet for socialt udsatte trækker viden og undersøgelser fra andre store vidensportaler og organisationer. Rådet for socialt udsatte sætter dagsordenen og sender det ud til rette organisation der skal undersøge det nærmere i det videnskabelige perspektiv og sendes derefter tilbage til Rådet for socialt udsatte.

Rådet for socialt udsatte benytter sig af borgerperspektivet til at undersøge det fra borgerens synsvinkel til brugen i undersøgelser - det er med til at undersøge, hvordan det skal fungere ude i praksis

Hvordan er de finansieret?

Rådet for socialt udsatte er fuldt finansieret på baggrund af bevillinger fra finansloven. I 2020 lød bevillingen på 7 mio. kr.

Find en rapport, en artikel, et debatindlæg eller en videns publikation de har udgivet og notér titlen og gerne et direkte link til udgivelsen i padletten.

Titlen på årsrapport:

Socialt Udsattes Situation - Årsrapport 2021

Link til årsrapport:

https://www.udsatte.dk/dyn/resources/Publication/file/8/128/1643203446/aarsrapport-2021_raadet-for-socialt-udsatte.pdf

Noter hovedpointerne i maks. 3 linjer

Årsrapporten sammenfatter udviklingen på forskellige områder bl.a. med fokus på at gå fra intention til beslutning. Samt hvordan corona pandemien påvirker de udsatte voksne. Dertil fokus på de udfordringer digitaliseringen af samfundet betyder for de udsatte.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rådet for Socialt Udsatte er sat i verden for at være talerør for socialt udsatte grupper i Danmark. Vi inddeler vores arbejde i en række indsatsområder, som hver især repræsenterer en form for udsathed. Læs mere om dem nedenfor.

# data[].attributes.body
Hvilke emner/temaer producerer de viden om?

EVA producerer viden om uddannelse, undervisning og læring i det danske uddannelses- og dagtilbudssystem og arbejder for at udvikle kvaliteten af dette.

De har fra start dækket over grundskole, ungdomsuddannelse, videregående- og voksenuddannelse. I 2006 kom dagtilbudsområdet også med.

Deres typiske kuner er kommuner, foreninge, organisationer, uddannelsesinstitutioner og ministerier.

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?

EVA designer deres undersøgelser, evalueringer og analyser ved både at bruge kvantitative og kvalitative metoder. De kombinerer de to slags data, når de finder at det giver mening. Det kan f.eks. Være data fra nye spørgeskemaundersøgelser med eksisterende registerdata.

Instituttet gør både brug af human- og naturvidenskabs empiri. De udarbejder årligt en handleplan for de forskellige daginstitutioner, om den viden de overlevere. De har eksperter der specialiserer sig inden for deres vidensområder, så de anvender et “indefra” perspektiv og observation som metode og fortolkning af deres data. De anvender også statistik og spørgeskemaer til evaluering af data, hvilket er en mere kvantitativ tilgang.

Er de underlagt politisk styring?

EVA arbejder ud fra temaer, som er bestemt i en årlig handlingsplan, eller på foranledning af at andre, fx et ministerium, en kommune, en uddannelsesinstitution eller en organisation, ønsker et område inden for uddannelse eller dagtilbud undersøgt og rekvirerer EVA til at løse opgaven.

Er de statslige eller ikke-statslige? - Hvordan er de finansieret?

Det er en selvstændig statsinstitution, og får bevilliget midler i den årlige finanslov til deres arbejde. De har dog deres egen bestyrelse, som beslutter hvilke temaer, der skal sættes på handlingsplanen for det kommende år.

Instituttet rådgiver og samarbejdet med undervisningsministeriet, som de også financeres af, og andre offentlige myndigheder og uddannelsesinstitutioner om evaluering og kvalitetsudvikling af uddannelser mv. ud fra nationale og internationale erfaringer med uddannelsesevaluering og kvalitetsudvikling.

Politiske eller videnskabelige?

Lov om Danmarks Evalueringsinstitut blev vedtaget i Folketinget i maj 1999.

Undervisningsministeriet har stiftet foreningen.

Begge, da undervisningsministeriet kan have en agenda de undersøger, men uddannelsesinstitutioner kan også bede dem om at lave en evaluering eller forske på et bestemt område.

Rapport

Det første år på socialrådgiveruddannelsen (udg. 2021)

https://www.eva.dk/videregaaende-uddannelse/foerste-aar-paa-socialraadgiveruddannelsen

En rapport bestilt af Uddannelses- og forskningsministeriet. Den handler om de studerende på socialrådgiveruddannelsen: hvem de er, deres engagement og motivation, samt hvordan de oplever det første år på uddannelsen.

# data[].attributes.body
Rambøll er en ledende ingeniør-, design- og konsulentvirksomhed grundlagt i Danmark i 1945. Som firma er de besluttet på at mindske vores klimaaftryk, at bidrage til et sammenhængende samfund med lige rettigheder og muligheder for alle.

Hvilke emner/temaer producerer de viden om?

Skaber bæredygtige samfund, hvor mennesker kan blomstre

Vil skabe et samfund med forbedret livskvalitet

Vil styrke samfundets sammenhængskraft

Stærk tro på FN's verdensmål for bæredygtig udvikling

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?

Tværfaglig tilgang i det de laver → så de kan sikre den bedste ekspertise.

Kvantitativ metode → spørgeskemaundersøgelse og statistikker

Kvalitativ → interviews

Deduktiv → de har en viden, som de anvender i deres rådgivning

Store projekter: Fx Det bæredygtige samfund: Klimaprojekt med et socialt ansigt. Med et af Danmarks største klimaprojekter har de været med til både at sikre mod ekstrem regn og skabt nye fællesarealer og større tryghed hos beboerne.

Hvordan er de finansieret?

Fondsejet virksomhed. Det er Rambøll Fonden, som ejer Rambøll Gruppen.

Find en rapport, en artikel, et debatindlæg eller en videnspublikation de har udgivet

https://dk.ramboll.com/projects/rdk/det-baeredygtige-samfund-klimaprojekt-med-et-socialt-ansigt

Klimaprojekt, som skal skabe tryghed

Fællesskaber

Helhedsorienteret løsning: klima og socialt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rambøll har købt datacenter-konsulenthuset EYP Mission Critical Facilities (EYPMCF). Med det strategiske opkøb styrker Rambøll sin position i toppen af den internationale liga af datacenterkonsulentvirksomheder og sætter damp under sin vigtige mission om at bidrage til at reducere klimaftrykket fra branchen, som er hjertet af vores digitaliserede samfund.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rådgivende ingeniører, designere og management konsulenter

# data[].attributes.attachment_link.description
Rambøll har købt datacenter-konsulenthuset EYP Mission Critical Facilities (EYPMCF). Med det strategiske opkøb styrker Rambøll sin position i toppen af den internationale liga af datacenterkonsulentvirksomheder og sætter damp under sin vigtige mission om at bidrage til at reducere klimaftrykket fra branchen, som er hjertet af vores digitaliserede samfund.

# data[].attributes.body
Introduktion:

Børns Vilkår kæmper for, at ingen børn i Danmark svigtes – hverken af barnets nærmeste voksne eller af samfundet. For at sætte ind der, hvor hjælp og forandringer er allermest tiltrængt, har vi udvalgt fire fokusområder.
- omsorgssvigt
- digitalt svigt
- skolesvigt
- psykisk mistrivsel

- Hvilke emner/temaer producerer de viden om?
Viden om børns trivsel.
Input til politiske forhandler og nye lovgivninger.
Børns rettigheder.
Bisidder ordning
Undervisning ved trivsel, mobning, børnenes digitale liv, omsorgssvigt, underretningspligt, børn som pårørende.
Børnetelefonen

Bruger de særlige metoder eller trækker på en særlig tilgang til vidensproduktionen?
Deres børnesyn tager udgangspunkt i FNs Børnekonvention.
Kvalitativ metode - de indsamler data fra børnetelefonen, SFI/VIVE, Danmarks statistik, socialstyrelsen, justitsministeriet, rockwool fonden. De baserer indsatser på viden og dokumenterer og evaluerer systematisk. De bruger relevant viden til at udvikle deres egen viden.
De udvikler selv spørgeskemaer til både børn og voksne, som ligger til grund for undersøgelser.

Er de underlagt politisk styring?
Børns Vilkår er politisk, religiøs og ideologisk uafhængig, dog har de en social, humanitær interesseorganisation for børn og unge i Danmark.
De har en politisk agenda, da de deres formål er at arbejde for at styrke og forbedre børn og unges vilkår, opvækst og udviklingsmuligheder i Danmark.

Er de statslige eller ikke-statslige?
Det er en NGO. Ikke statslig.

Politiske eller videnskabelige?
Børn vilkår skriver videnskabelige artikler, som har et politisk fokus.

Hvordan er de finansieret?
Børns Vilkårs økonomiske grundlag skabes gennem medlemskontingenter, indsamlinger, gaver, sponsorater, lotterier, statslige og kommunale midler, bevillinger fra fonde, puljer m.v.

Find en rapport, en artikel, et debatindlæg eller en videnspublikation.
https://bornsvilkar.dk/wp-content/uploads/2021/06/Svigtrapport-2021.pdf

Covid 19 har medført svigt og mistrivsel. Der har været mange opkald på børnetelefonen, hvor problematikker som seksuelle krænkelser, alkohol, misbrug, drab, psykiske udfordringer mm..
Mere skærmtid giver flere digitale krænkelser.