# data[].attributes.headline
Maapallo syntyi (4.6 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.subject
Maapallo syntyi (4.6 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.body
Uskotaan, että tämä tapahtui noin 4.6 miljardia vuotta sitten. Maapallo oli alustavasti tulikuuma planeetta, mutta jäähtyessään siihen syntyi kivikuori ja kaasukehä sen ympärille. Tämän lisäksi vesihöyry muuttui vedeksi, ja se muokkasi kivikuoren muotoja.

# data[].attributes.body
Epäorgaaniset aineet pikkuhiljaa muuttuivat orgaanisiksi aineiksi, kuten RNA:n, DNA:n ja proteiinin rakenneosat.

Kemiallisessa evoluutiossa syntyvät rakennusaineet liittyivät yhteen ja siitä syntyi isoja jättimolekyylejä, kuten DNA ja proteiini.

Jättimolekyylit alkoivat erottumaan ympäristöstä kerääntymällä kalvon sisällä. Voimme ajatella asiaa yksinkertaisemmalla järrimolekyylit pisaroihin, kun 2 pisaraa kohtaa ne kiintyy yhteen. Pisaralla on kalvo joka katsoo mikä kulkee sisään ja ulos.
Tässä vaiheessa ajatellaan, että alkusolut syntyivät, kun pisaran sisältä löytyi nukleiinihappoja ja proteiinia.

# data[].attributes.headline
Biologinen Evoluutio (3.6 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.subject
Biologinen Evoluutio (3.6 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.body
Maapallolla on paljon kaikkea elävää, kuten kasvit, eläimet ja sienet. Uskotaan, että kaikki elävä on tullut samalta alkuperältä. Vanhin havainto elämästä on 3.6 miljardia vuotta vanha, ja se löydettiin Grönländistä. Tähän aikaan meidän maapallolla ei ollut otsoni kerrosta, ja kyseisille soluille tuli runsaasti mutaatioita perimässä. Näin perimä sai uusia ominaisuuksia ja pystyi sopeutumaan paremmin ympäristöön. Tästä alkoi biologinen evoluutio. Evoluutio perustuu pitkälti sattumaan, sillä ei ole tiettyä tavoitetta tai määrättyä reittiä.

# data[].attributes.headline
Tmattomat Eliöt (3.5 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.subject
Tmattomat Eliöt (3.5 miljardia vuotta sit)

# data[].attributes.body
Tumattomat eliöt olivat ensimmäisiä maapallolla. Alunperin niitä oli vain 1 kantamuoto, mutta evoluution myötä tämän alkusolut kehitys haarautui kahdeksi = Bakteereiksi ja Arkeoneiksi. Nämä 2 kantamuodon vatimukset kehittyivät olemaan tosi erillaisia, joten niitten ei tarvinnut kilpailla keskenään. Melko kaikki tumattomat eliöt olivat kuluttajia. Jotkut kuitenkin pystyivät itse kemosynteesiin, nämä eliöt olivat tuottajia sillä ne tuottivat omaa energiaa.
UV-säteiden vuoksi tumattomat eliöt kohtasivat paljon mutaatiota ja keskeistä muuntelua. Eliöt joilla oli parhaat geenit sopeutuivat luonnonvalinnan kannalta parhaiten. Ne pääsivät levittäytymään maapallon ympäri nopeasti.

# data[].attributes.body
Auringon avulla tapahtuvaa yhteyttämää kutsutaan fotosynteesiksi ja se on ollut elämän tärkein kehitys. Fotosynteesi kehittyi bakteerisolujen sisällä muodostamalla väriaineita, kuten lehtivihreä, joita hyödynnetään fotosynteesiassa. Fotosynteesiaa hallitsevia bakteerioita kutsutaan syanobakteereiksi.
Fotosynteesi tuotti maapallolle happea joka liukeni veteen, happi sitoutui happireaktioissa.

# data[].attributes.headline
Happen ilmaantuminen (2 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Happen ilmaantuminen (2 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Fotosynteesia oli tuottanut runsaasti happea ja nyt sitä oli niin paljon, että se alkoi kasaantumaan maapallon kaasukehään. Happi reagoi kaasukehässä olevien myrkyllisien kaasujen kanssa. Näin kaasukehä alkoi kehittymään nykyiseen kaasukehä koostumukseen. Myrkylliset kaasut hävisivät vähittellen ja kehään jäi enemmän happea.
Otsonikerros on myös kehittynyt happimolekyylejen seurauksena, ja se toimii UV-säteilyiltä suojaavana kerroksena.

# data[].attributes.headline
Soluhengitys (2.3 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Soluhengitys (2.3 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Ennen hapen lisääntymistä kaikki tumattomat eliöt olivat anaerobisia, eli ne eivät tarvinneet happea elämiseen. Tumattomat eliöt olivat eläneet ilman happea käymisreaksioista saatavalla energialla. Kun happea alkoi liukenemaan veteen ja täyttämään kaasukehää tumattomien eliöitten oli pakko sopeutua ja kehittyä sen mukaan tai siirtyä hapettomalle alueelle (merenpohjat, maankuori) Ne eliöt jotka päättivät sopeutua kehittivät itselleen soluhengityksen, josta tuli uusi tapa vapauttaa energiaa.

# data[].attributes.headline
Ensimmäinen Sukupuuttoaalto (2.3 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Ensimmäinen Sukupuuttoaalto (2.3 miljardia vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Tumattomat eliöt jotka päättivät olla sopeutumatta happeen siirtyivät hapettomiin paikkoihin kuten meren pohjat ja maankuori. Mutta iso osa kuolisukupuuttoon. Ympäristö oli vaihtunut niin paljon ja happi oli ollut myrkkyä näille eliöille. Kun eliöt eivät kykeneet sopeutumaan hapen ympäri ne kuolivat.

# data[].attributes.body
Tumallinen solu eroutuu tumattomasta solusta sen isommalla koolla ja isommalla soluelimä määrällä.  Nykyisin ollaan sitä mieltä, että 2 pehmeäseinäistä tumatonta solua sulautuivat yhteen ja siitä syntyi tumallinen solu.  Näin solun DNA ja tiedon määrä suureni ja sen ympärille muodostui suojaava kuori, jota kutsutaan tumakoteloksi ja DNA on tuman sisällä.
Nykyisissä tumallisissa soluissa ollaan havaittu, että mitokondriat ja viherhiukkaset muistuttavat suuresti bakteerioita. Arvellaan, että ensimmäiset tumalliset solut nielaisivat pienen kokoisia bakteerioita ja ne jatkoivat elämää tumallisen solun sisällä. Kutsumme tätä ilmiötä endosymbioosiksi.

# data[].attributes.headline
Monisoluisuus (700 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Monisoluisuus (700 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Solut alkoivat nojautumaan toisiinsaan elämää varten, ne eivät enään pärjänneet ilman toisiaan. Tämmöiset olivat alkeelliset monisoluiset eliöt.
Monisoluiset eliöt pystyivät sopeutumaan ja toiminaan paremmin kuin yksisoluiset. Ne olivat myös suurempia. Monisoluiset eliöt alkoivat suvullista lisääntymistä.

# data[].attributes.headline
Kambrikauden Räjähdys (550 miljoona vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Kambrikauden Räjähdys (550 miljoona vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Tässä vaiheessa elämää alkoi nopea lajiutuminen ja maailman monimuotoisuus lisääntyi runsaasti. Monia erillaisia elinryhmiä syntyi.

# data[].attributes.body
Kambrikauden järäjdyksen jälkeen tulivat sienieläimet, plttiaiseläimet, laakamadot, nilviäiset, nivelmadot, niveljalkaset, piikkinahkaset ja selkäjänteiset. Alussa oli vain paikalla pysyvijä selkärangattomia, mutta sitten tuli myös liikkuvia.

# data[].attributes.headline
Happipitoisuus nousi (460 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Happipitoisuus nousi (460 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Happipitoisuus oli tasoittunut noin samanlaiseen kuin nykypäivänä, eli 20% happea ilmakehässä. Tämän seurauksena otoni kerros vahventui ja maalla oli elämään sopivat olosuhteet. Ensimmäiset eliöt jotka siirtyivät maaperään olivat kasvit ja sienet. Kasvit ja sienet myös sopeutuivat maaperä elämään yhdessä. Sienet auttoivat kasveja saamaan tarpeeksi ravintoa hajottamalla kuolleita eläimiä. Sienet ja kasvit olivat koevoluutiossa. SIenijuuri on ilmiö jossa kasvit ja sienet elävät sidonnaisesti ja molemmat hyötyvät siitä.

# data[].attributes.body
Sammalet olivat ensimmäiset jotka sopeutuivat maaperään. Ne asustivat rannikoilla ja muilla kosteilla alueilla. Kuitenkaan sammaleet eivät tässä vaiheessa vielä sopeutuneet kokonaan maaperään, useat sammalet vaativat kosteaa ympäristöä lisääntymistä varten.
Ensimmäiset sammaleet eivät omistaneen kasvejan tyypillisiä piirteitä kuten lehtijä tai juuria. Ajan myötä jotkut lajeista kehittivät nämä ominaisuudet.
Nyky sammalet sietävät monen laisia ympäristöjä kuten kuivuutta tai kylmyyttä.

# data[].attributes.headline
Siemenkasvit (250 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Siemenkasvit (250 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Maapallon ilmasto muuttui kuivemmaksi ja viilleemmäksi ja sanikkaiset metsät lakkasivat olemasta. Niitten paikalle tuli siemen kasvi metsät. Nykyään siemenkasvit voidaan jakaa 2 ryhmään paljassiemeniset ja koppisiemeniset. Kuitenkin ensimmäiset siemenet olivat paljassiemeniä.
Siemen kuori kehittyi ajan myötä suojaakseen siementä ympäristötekijöiltä.

# data[].attributes.headline
koppisiemeniset kasvit (100 mijoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
koppisiemeniset kasvit (100 mijoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Tällöin koppisiemen kasvit ylestyivät. Niiden lisääntyminen on todella tehokas verrattuna paljassiemen kasveihin. Niiden lisääntymis elim on Kukka, ja niitä kutsutaan kukka kasveiksi. Nämä kasvit nojautuvat tuulen ja pölyttäjien yhteistyöhön lisääntymistä varten. Kukka kasvit olivat koevoluutiossa hyönteisten kanssa ja kehittyivät yhdessä.

# data[].attributes.headline
selkärangattomat eläimet maan päällä (400 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
selkärangattomat eläimet maan päällä (400 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Itseasiassa noin 400 miljoonaa vuotta sitten ensimmäiset selkärangattomat niveljalkaiset astuivat maan päälle, ja siitä alkoi niiden kehittyminen ja sopeutuminen. Myöhemmin näistä samoista eliöistä tuli hyönteisiä.

# data[].attributes.headline
Selkärangalliset eläimet maan päällä (395 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Selkärangalliset eläimet maan päällä (395 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Fossiilejen perusteella uskotaan, että ensimmäiset selkärangalliset eläimet maan päällä olivat sammakkoeläimet. Ne kehittyivat vesialueilla kaloista. Sammakko eläimet ilmestyivät maan päälle noin 360 miljoonaa vuotta sitten.

# data[].attributes.headline
Ilmaston muutos ja Matelijat (250 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Ilmaston muutos ja Matelijat (250 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
tässä vaiheessa elämää meidän maapallon ilmasto kuivui todella paljon. Sammakkoeläimet olivat tottuneet kosteeseen ympöristöön, eivätkä pärjänneet yhtä hyvin uusissa olotiloissa. Uudet olotilat rohkaisivat matelijoiden kehittymistä.
Matelijat olivat alunperin myös sammakko eläimiä, mutta toisin kuin sammakko eläimet ne eivät nojaautuneet veteen ja kosteuteen. Matelijat olivat aidosti sopeutuneet maaelämään. Näämme tämän niiden vartalon rakenteesta : raajat, tukirangat, iho, verenkierto, hengityselimistö, hermosto ja aistit olivat kehittyneet kuivaan elämään.
Matelijoiden lisääntyminen ei ollut riippuvainen veteen, toisin kuin sammakkoeläimillä.

# data[].attributes.headline
Dinosaurusten ja matelijoiden valtakausi (250-65 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Dinosaurusten ja matelijoiden valtakausi (250-65 miljoonaa vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Mateliat olivat hyvin yleisiä, niitä ei vaan löytynyt maan päältä vaan myös taivajlta ja vedestä.

# data[].attributes.headline
Asteroidin joukkosukupuutto 65 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.subject
Asteroidin joukkosukupuutto 65 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.body
iso asteroidi törmäsi maapalloomme ja vei monien eliöiden elämät. Asteroidin seurauksen maapallo lämpeni ja dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon. Monet kasvit eivät ehtineet sopeutumaan ajoissa ja kuolivat. Dinosauruksilla ei ollut ruokaa.
Kaikki nykyiset eläimet olvat sukulaisia eläimille jotka eivät kuolleet asteroidin seurauksista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fenn Rosenthal - Dinosaurs in Love (feat. Tom Rosenthal) [Official Video]

# data[].attributes.body
Elämän uusia aika lähti pyörimään, nisäkkäillä ja linnuilla oli nopea evoluutio ja monia uusia lajeja syntyi. Ne levisivät ympäsi maapalloa.