# data[].attributes.headline
Kirjaa uuden mallin mahdollisuuksia ylös

# data[].attributes.subject
Kirjaa uuden mallin mahdollisuuksia ylös

# data[].attributes.headline
Kirjaa ylös, kuinka uhkia voidaan kääntää mahdollisuuksiksi

# data[].attributes.subject
Kirjaa ylös, kuinka uhkia voidaan kääntää mahdollisuuksiksi

# data[].attributes.body
Millan ryhmä:
- resurssit /asiakasmäärä/työmäärä
- tilojen riittävyys
- tietosuoja, jos asiakkaita tavataan yhteistyökumppaneiden tiloissa
-kulkemisen haaste niiden asiakkaiden kohdalla, jotka asuvat kauempana
-riittääkö tulkkausresurssit
-terveydenhuoltoon pääseminen
-Kelan päätösten hitaus
-asiakkaan toimeentulon vaarantuminen
-onko kaikilla aloilla/kunnissa riittävästi työpaikkoja tarjolla? (julkisen liikeenteen heikkous)
-vieraskielisissä paljon luku- ja kirjoitustaidottomia sekä digitaidot heikot..kuinka työnhaku onnistuu?
- työantajien näkökulmasta, tuleeko turhia hakemuksia? Samat ihmiset pommittaa samoja työmahdollisuuksia?
- turhat hakemukset
- työnhakuvelvoitteen soveltaminen, onko asiakkaat yhdenvertaisia?
- Paskaa tulee niskaan; kritiikin sietokyky? Aika menee erilaisia selvityksiä tehdessä
– asiakkaat eivät aktivoidukaan ”ohjeen mukaan”
-Työntekijöiden vaihtuvuus ja uusien perehtyminen ja perehdyttäminen?
- Monta uutta uudistusta (isoa) meneillään samaan aikaan

# data[].attributes.body
Kirsin ryhmä:
Asiakas varaa itse ajan keskusteluun - mistä? Onko aikoja tarjolla?
Kesälomien aika - sijaistettavien ajanvaraukset omien lisäksi?
Oma jaksaminen työssä! - sijaistettavien asiakkaista huolehtiminen.
Jääkö aikaa enemmän tukea tarvitseville asiakkaille?
Vieraskielisten huomioiminen varsinkin alkuvaiheessa, kun ei ole kielitaitoa - miten voi hakea työtä? Ei voi jättää yksin!
Millä todennetaan haetut työpaikat - tuleeko meistä kyttääjiä? Kaikki ei mene luottamusloikalla.
Asiakkaiden eriarvoisuus ja yhdenvertaisuus? Vaikea luoda yhteisiä pelisääntöjä.
URA-kirjausten kattavuus, selkeys.
Aika ja resurssit, että päästään tavoitteisiin ja kokonaisvaltaisuuteen.
Innon ja motivaation säilyminen työhön.

# data[].attributes.body
- Panostetaan vahvasti alkuun ja aktivoidaan todella asiakkaita
- Nopeasti liikenteeseen ilman aikailuja
- Ajattelun muutos myös asiakkaiden osalta
- Löytyisikö tätä kautta nyt helpommin myös ns. piilotyöpaikat, kun asiakkaat itse aktivoituu
- Toivottavasti esim. kevyt yrittäjyys ja muu yrittäjyys lisääntyy
- Motivoi asiakkaita ehkä paremmin myös osaamisen kehittämiseen
- Pienet näkyvät ja konkreettiset askeleet tulee tässä prosessissa esille
- " Huoli pois työllisyysohjaajien hartioilta, kun asiakkaat aktivoituvat itse"
- Positiivista myös sanktioiden porrastus, eli ruuvi kiristyy asteittain, jos asiakas ei itse ottaudu oman elämänsä ja työllistymisensä hoitamiseen

# data[].attributes.body
Millan ryhmä:
- yhteistyökuviot tiivistyy eri toimijoiden välille
-asiakkaiden oikeiden aikaisten palveluiden tarjoaminen ja nopeampi eteneminen
- omatoimisen aktiivisuuden lisäämiseen (henkilöt jotka jäävät mielellään ansiosidonnaiselle kotiin)
-madaltaa koulutukseen lähtemistä
-työnhakijan mahdollisuudet vaikuttaa itse, mitä työpaikkoja hakee
-työpaikkojen täyttymisaste paranee (toivottavasti)
- vieraskielisten kohdalla muun kuin suomenkielen käyttö mahdollisuutena
-Työnhakijan valmiuksiin perehtyminen tehokkaammin ”Oikea tekijä oikeaan paikkaan”
– työtarjouksen tekeminen ei ole hakuammuntaa
-Mahdollisuus auttaa työnhakijaa syvällisemmin
-Sen markkinoiminen, ettei työnhakijana oleminen ole passiivinen rooli; päinvastoin.

# data[].attributes.body
Millan ryhmä;
- luottamuksen luominen nopeammin asiakkaan kanssa, kun tiiviimpi kontaktointi ja asiakkaan tunteminen paremmin
- tuetumpi palvelu
-  asiakas itse voi miettiä omaa tilannetta ja aidosti löytää ratkaisuja omalle työllistymisen polulle
- vieraskielisillä kova motivaatio kohti työelämää
- malli voi oikeasti aktivoida asiakkaita ottamaan vastuuta omasta tilanteestaan (aktiviinen toimija itse)
-kannustavampi ote, kun karenssit lyhenee
- pitkäaikaistyöttömillä sitoutuminen palveluihin paremmin
-työnhakuvelvoite aktivoiko enemmän, kun ei odoteta, että työtä tarjotaan?
-enemmän ohjauksellisempi ote, kuin nykyään
-Työntekijäresurssia on
-Työvälineet ovat kutakuinkin kunnossa (ei kaikilla)
-Yhteistyökumppanit ovat ihmisiä, ei organisaatioita (ollaan tuttuja, yhteistyön kynnys oma matala)

# data[].attributes.body
Kirsin ryhmä:
Asiakkaat saavat enemmän tukea ja ohjausta.
Luottamus kasvaa molemmin puolin.
Helpompi antaa tavoitteita asiakkaalle, pieninä palasina + seuranta.
Sitouttaa asiakasta paremmin.
Pienet tavoitteet kerrallaan - motivaatio tekemiseen ja toteuttamiseen.
Asiakkaan aktiivisempi osallisuus/osallistuminen työnhakuun.

# data[].attributes.body
- jääkö tiedottamisen vastuu työllisyysohjaajien vastuulle?
- Jos tulee taantuma, lisääntyykö asiakasmäärät yhtäkkiä -> ei resursseja hoitaa mallin mukaisia toimenpiteitä
- asiakkaan ärsyyntyminen (käyntimatkat, polttoaineen hinnat)
- miten selkeästi asiakkaat informoidaan asiasta
-sekavuus niin työllisyysohjaajille kuin asiakkaille
-miten informoidaan työnantajat
-pienempien toimistojen työturvallisuus
- kuinka rakenne kestää nousevan työn määrän per asiakas suhteessa asiakasmäärään
- onko riittävästi avoinna juuri niitä työpaikkoja, johon työnhakijan on tosiasiallisesti mahdollisuus työllistyä?
-tuleeko asiakaspalvelusta suorittamista? Jääkö enemmän tukea tarvitsevat ilman riittävää tukea, kun resurssi on jaettava kaikkien kesken
- Miten asiakkaiden esim. terveydellisten tarpeiden osalta saadaan asiakkaiden asioita vietyä eteenpäin, jääkö tälle aikaa?
- Miten saadaan asennemuutosta työnantajille mm. osatyökykyisten työllistämiseksi?

# data[].attributes.body
Millan ryhmä;
- asiakkaiden motivointi lyhyellä aikavälillä tapaamisiin
-uuden mallin opettelemiseen  menee aikaa (asiakkaat sekä työntekijät)
- työttömyysturvaan lausuntoja käsiteltäväksi enemmän, ruuhkautuuko päätökset?
-karenssin lyheneminen voi olla myös matalampi kynnys ottaa karenssi, kuin hakea työpaikkaa
-Asiakastapaamistilojen riittävyys/ käyttö
-Työntekijöiden erilainen orientaatio, taaplaako kukin tyylillään? Kainuun kuntakokeilun vai jokaisen kunnan oma?

# data[].attributes.body
-  Asiakkaiden nopeampi eteneminen ja työllistyminen
- Nyt tehdään uusia avauksia, mikä mahdollistaa myös uusia palveluita, kun asiakkaiden todelliset tarpeet tulee näkyväksi
- Jatkossa olemme paremmin kartalla asiakkaan kokonaistilanteesta, tiiviimmällä kontaktoinnilla tulee mahdollisuudet sekä työllistymisen esteet paremmin näkyväksi
- Jo nyt tiivis kontaktointi on tuonut positiivisia puolia esiin.
- Tiivis kontaktointi mahdollistaa sen, ettei kerralla tule liian suuri infoähky, vaan tietoa voidaan jakaa porrastetusti. Se mahdollistaa asiakkaan tiedon vastaanottamisen.
- Voitaisiin hyödyntää ehkä paremmin valtakunnallista infoa ja palveluita. Kaikista ei tarvitse tehdä omia.
- Työmarkkinatorin hyödyntäminen tulee hyötykäyttöön tämän mallin myötä
- Työllisyysohjaajien ammattituntemus lisääntyy
- Työnantajistakin erottuu jyvät akanista. Varmasti selkiytyy yritysten välillä erot siitä, kenellä rekryprosessit on hallussa ja kenellä ei

# data[].attributes.body
Kirsin ryhmä:
Asiakkaalle parempi tuki ja neuvonta.
Kasvokkaiset tapaamiset.
Porrastetut seuraamukset parempi toimeentulon näkökulmasta - lyhyemmiltä vaikutuksilta helpompi lähteä uudelleen työhön.
Työllisyysohjaajien monialainen osaaminen on kerennyt jo karttua kuntakokeilun aikana.
Tunnetaan yhteistyöverkostot ja osataan hakea asiakkaalle sopivat palvelut.
Jalkautuminen - kun siihen on resurssia.

# data[].attributes.body
- työmahdollisuuksia pitäisi tämän hetken tiedon mukaan olla tulossa
- tutut yhteistyöverkostot
-asiakkaat saadaan aktiivisesti eteenpäin palveluihin kun eivät unohdu 3kk sykliin
- tällä hetkellä hyvät resurssit asiakasmäärään nähden joten jo tällä hetkellä asiakkaita tavataan tiuhasti. Nyt lain asettamana on kaikkien pakko olla tiuhemmin asiakkaiden kanssa yhteyksissä ja tällä yhtenäistetään työllisyysohjaajien toimintatapoja.
- Miten saataisiin viestittyä myös asiakkaalle niin, että tämä on asiakkaankin kannalta hyvä malli

# data[].attributes.body
- on lähdetty luomaan tällaista mallia, joka erilailla aktivoi asiakasta
- asiakas nousee keskeiseen rooliin

# data[].attributes.body
- Huolta herättää asiakkaat, jotka odottavat pääsyä työkyvyn selvittelyyn (heillä ei vielä ole sitä lääkärin arviota, mikä puoltaa sitä, että hänelle ei tarvitse tehdä niin montaa tarjousta tai ei aseteta ollenkaan työnhakuvelvoitetta)
- Työajan riittävyys
- Suunnitelmiin kirjatut velvoitteet, jotka ei ole edes meidän käsissä (esim. kuntoutus)
- Asiakkaan yksilöllinen tarve ei saa hukkua velvollisuuksien alle

# data[].attributes.body
- Tilojen riittämättömyys hoitaa kasvokkain kohtaamisia
- Aikataulun järjestäminen 5pv kohtaamisia ja jatkokohtaamisia ajatellen
- Työntekijöiden väsähtäminen
- Työllisyysohjaajan ideoitten loppuminen
- Tuleeko asiakassuhteesta tiivis ja pinnallinen?
- Malli luotu hyvää työmarkkinatilannetta ajatellen, entä jos suunta onkin taantumaan ja työnhakijoiden määrä kasvaa. Onko resurssit riittävät nykyiseenkään?
- Jääkö työnantajapalveluihin aikaa ollenkaan, nyt keskittyy lähinnä työnhakija asiakkaisiin?
- Yhdenvertaisuus esim. osataanko laittaa työnhakuvelvoitteita samalla tavoin kaikille valtakunnallisesti, alueellisesti sekä jo ihan kunnan sisällä?

# data[].attributes.body
- kaikilla asiakkailla sama sykli - ei huomio asiakaskohtaisia tarpeita
- vie aikaa pois enemmän tukea tarvitsevilta asiakkailta
- jos asiantuntija sairastuu pitkäaikaisesti, miten toinen asiantuntija pääsee syvälle asiakascaseen paneutuneen asiantuntijan rooliin sisälle
- jos asiakas ei kykene oma-asioinnin kautta asioimaan, joutuu työllisyysohjaaja tekemään enemmän töitä kirjausten kanssa ja työmäärä kasvaa

# data[].attributes.body
Kirsin ryhmä:
Monialaisen palvelun näkökulmasta asiakkaiden monien ongelmien selvittely ja yhteensovittaminen - miten saadaan verkostolta aikaa samaan rytmiin?
Laadukas asiakastyö voi kärsiä.
Pitkät jonot esim. päihde- ja mt-puolelle ja terveyspalveluihin kokonaisuudessaan.
Asiakkaiden oma ohjautuvuus, omatoimisuus  ja päätösten teko esim. sairauslomiin liittyen.
Asiakkaiden kyky ja mahdollisuudet toimia uuden palvelumallin mukaisesti.
Ei sovellu uusiin kotoutujiin taitojen ja tuentarpeen näkökulmasta - kielitaito, digitaidot jne.
Onko riittävästi lievennysten mahdollisuutta?

# data[].attributes.body
Kalenteroidaan aikaa jalkautua työpaikoille, työkokeilupaikoille jne -> hallitaan omaa työtä, kartutetaan työmarkkinaosaamista ja ylläpidetään asiakkuussuhdetta niin työnhakijaan kuin työnantajaan.

# data[].attributes.headline
Aito asiakkaan kohtaaminen ja läsnä olo kohtaamisessa.

# data[].attributes.subject
Aito asiakkaan kohtaaminen ja läsnä olo kohtaamisessa.

# data[].attributes.body
Kansalaisopistojen hyödyntäminen palveluiden tarjoamiseen.