# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fotor's photo editor lets you edit photos in just a few clicks. It covers various free online photo editing tools, so you can crop images, resize images, add text to photos, make photo collages, and create graphic designs easily.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotor - Free Online Photo Editing & Graphic Design Tool

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotor's online photo editor helps you edit photos with free online photo editing tools. Crop photos, resize images, and add effects/filters, text, and graphics in just a few clicks. Photoshop online has never been easier with Fotor's free online photo editor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Free online Word Search Maker, export images and print out hi-definition puzzles

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
JPG to PDF - Convert your Images to PDFs online for free!

# data[].attributes.attachment_link.title
JPG to PDF - Convert your Images to PDFs online for free!

# data[].attributes.attachment_link.description
🖼️ Convert Images to PDF for free online. Our JPG to PDF Converter turns any image file into a custom PDF file (No size limits, no watermarks).

# data[].attributes.attachment_link.title
Queenly Portrait Maker ~ royal dress up game

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a powerful queen, immortalized in a royal painting! An incredible doll maker with endless options spanning multiple historic fashion periods, from Rococo, Baroque and Victorian, to the military fashions of Napoleon and Austrian Hussars. Dress up your queen or princess in beautiful dresses, chemises, coats and corsets ~

# data[].attributes.body
Mozaik

# data[].attributes.attachment_link.description
Összeállításunkban a műveltségi területek szerint csoportosítottuk az egyes anyagokat.

# data[].attributes.attachment_link.title
KERESZT ÉS FÉLHOLD : A TÖRÖK KOR MAGYARORSZÁGON (1526-1699)

# data[].attributes.attachment_link.title
Virágénekek a 16-18. századból 2. - Béres Ferenc énekel

# data[].attributes.attachment_link.description
Ej haj gyöngyvirág Nem anyátul lettél Jaj szívem mit gondolsz Béborula már elmúla Ne járj hozzám szívem éjjel Adiő kincsecském Aranyideim folyása Ellopták szívemet Jaj gyöngyvirágom Tavaszi szél vizet áraszt Tavaszi szél utat száraszt 1. rész: http://youtu.be/TDUgwz76kD4 http://enciklopedia.fazekas.hu/mufaj/Viragenek.htm http://royalmagazin.hu/kultura-miskolc/konyv-ajanlo-zene-ajanlo/1018-beres-fe...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Magyarországon a 16. században a vágáns és közköltészeti hagyományba tartozó énekekből lehetett a legtöbb, azonban csak nagyon kevés maradt ránk. Ennek nyilvánvaló oka, hogy e művek többnyire nem jegyeztettek le, elsősorban a szóbeliségben éltek. Majd csak a 16-17. század fordulója táján kezdődik meg az a folyamat, amelynek révén bekerülnek az írásbeliségbe, és fordítva: az arisztokratikus, udvari költészet fordulatai szélesebb körökben is elterjednek.

Apáti Ferenc kantilénája kétségtelenül a vágáns ének, az elvilágiasodott deák-költészet terméke; előzménye és nem nagyon távoli rokona a 16. század asszonycsúfolóinak, szatirikus verseinek, Tinódi és mások hegedűsénekeinek. A Peer-kódexben maradt fenn, szerzőjének nevét a versfőkből tudjuk. Az akrosztichonból derül ki az is, hogy a versből legalább egy szakasz elveszett. A sajtó alá rendezéskor Gerézdi Rabán olvasatát használtuk ( A magyar világi líra kezdetei, Bp., 1962, 215-216).

Alapvetően a vágáns hagyományokat folytatják azok a lírai énekek is, amelyek nem szerelmi tárgyúak, nem is csúfolók-gúnyversek, s az általunk epiko-lírikusnak nevezett kategóriába sem tartoznak; ezekből azonban alig-alig maradt fenn. Balassi írt néhányat (ő azonban e verseit is szerelmi kontextusba helyezte), s nevelőjétől, Bornemisza Pétertől ismerjük a Siralmas énnéköm kezdetű, nehezen műfajba sorolható éneket. Jellemző azonban, hogy ez utóbbit szerzője nem tartotta kinyomtatásra méltónak. Ide sorolhatók a szorosan élethelyzetekhez kötött, kifejezetten alkalmi énekek is, amelyeket például esetenként a halálraítéltek írtak. Az ilyen jellegű verseket - Balassiéi kivételével - nem vettük fel szöveggyűjteményünkbe.

A virágének a 16-17. században (ritkábban később is) a szerelmi tárgyú lírai énekek elnevezése. A Balassa-kódex lejegyzője a Juliához írt énekeket is virágénekeknek minősíti, nem bizonyos azonban, hogy a virágénekről afordításában elítélően nyilatkozó Balassi is éppen e verseit, éppen az inventio poeticákat sorolta volna e műfajba... Általában a kor közgondolkozásából az szűrhető le, hogy minden egyéb megfontolást mellőzve, versideológiai vagy műfaji szempontokat félretéve, virágéneknek (fajtalan éneknek stb.) neveznek minden olyan lírai jellegű verset, amely - ilyen vagy olyan módon, plátóian avagy a testiséget hangsúlyozva, direkten vagy metaforikusan - a szerelemről szól. Jellemző, hogy a virágének terminus leggyakrabban a szembenállás kifejezője: azok használják, akik elítélik az ilyenfajta költészetet. Meglehetősen ritka (s többnyire ilyen esetekben sem bizonyítható, hogy a szerzőtől származik a megjelölés), amikor nem ebben az oppozíciós magatartásban használtatik. Jellemző módon a 16. században más nyelvű („horvát virágének", „gallus virágének") verseket is virágéneknek mondanak, ami megfontolandó érv amellett, hogy valóban csak a (korban erkölcstelennek tartott) szerelmi téma a virágénekek közé sorolás egyetlen kritériuma. Éppen ezért némileg önkényesnek tekinthető, hogy szöveggyűjteményünkben különválasztjuk az udvari típusú (mindenekelőtt Balassi képviselte) szerelmes verset és a közköltészetibb jellegűt, az előbbit „udvari típusú szerelmes versek" címen közölve. Mentségünk, hogy ugyan nem a kor közfelfogását, de vélhetőleg a kor (meglehetősen szűk körű) vezető értelmiségének, többek közt egy Balassi Bálintnak az ízlését követjük, továbbá, hogy mai, korszerű értékítéletünk nyilvánvalóan és szükségszerűen számos esetben nem kor-szerű: a 16. századi Magyarországon irodalmon kívüli fogalmat alkalmaztak az irodalom megítélésére, a vallás (katolikus és protestáns részről egyaránt) diktálta erkölcsöt.

Az elnevezés eredete nem tisztázott; mivel más nyelvben nem fordul elő, ezért már az ősi finnugor származtatás - szerintünk délibábos - ötlete (Képes Géza) is felmerült. Tény, hogy a 16-17. században nem csak azokat az énekeket nevezték így, amelyek virágszimbolikát alkalmaztak, ebből azonban következik, hogy a fogalom kialakulásában ne játszott volna közre a középkori vallásos-misztikus himnuszköltészetből a világi tárgyú énekekbe átvett virágszimbolika, az, hogy a legszeretettebb lény - a vallásos versben Krisztus vagy Szűz Mária - „virág". Hozzájárulhatott továbbá a elnevezés terjedéséhez a bibliai értelmezése: szép, de elhervad, a gyönyör kereső, hívságos e világi lét s nem az örökkévalóság szimbóluma.

A Soproni virágének, ahogy az irodalomtörténeti hagyomány a kétsoros töredéket nevezi, Sopron város jegyzőkönyvében fennmaradt tollpróba a 15-16. század fordulójáról, Gugelweit János jegyző keze írása. Ugyanő, ugyanebbe a városi feljegyzési könyvbe még egy tollpróbát írt: „amor vincit omnia." Ha az attribúció helyes, ebből két dolog is következik: egyrészt látható, hogy a jegyző úr gondolatai mind latin, mind magyar nyelven azonos téma körül forogtak, így csak erőltetett koncepció vélheti a töredéket hosszabb, vallásos mű részletének, másrészt, mivel Gugelweit János 1489-ben nősült, s 1495-ben már meghalt, az éneket némi valószínűséggel keltezhetjük 1488-89 tájára. Talán nem érdektelen megfigyelése Pirnát Antalnak, hogy e kétsoros versike a magyar nyelvterület perifériáján maradt fenn: Sopron esetében nyilvánvaló a németnyelvűség, s nyilvánvaló az is, hogy Gugelweit János, azaz Johann Gugelweit német anyanyelvű volt. Felvethető - de nem bizonyítható -, hogy e töredék a lejegyzésnél jóval korábbi, a „peremterület-elv" alkalmazása ezt sugallhatja.

Szövegközlésünk Gerézdi Rabán szövegközlésén (i. m.) alapszik.

A Körmöcbányai táncszót ugyancsak a szakirodalmi hagyomány alapján nevezzük így, talán pontosabb lenne Körmöcbányai asszonycsúfolónak hívni. Eredetije Körmöcbánya 1505. évi számadáskönyvének címlapján, lejegyzője Kreusl János (Johann Kreusl) jegyző. A peremterületről mondottak erre az emlékre is igazak. A versike első szavának jelentésén sokáig vita folyt. A „zsúpra" értelmezést vallják a nyelvtörténészek (Pais Dezső, TESZ), az irodalomtörténészek döntő többsége (mi a kisebbséghez tartozunk) a már Szilády Áron javasolta megoldásban hisz, e szerint a latin szó van a magyar versben, és 'föl!'-nek értendő. Az egyik lehetséges értelmezés szerint (mint erre már Pais Dezső figyelmeztetett), a versben asszony van: a zsúpra való vénség és a „tombolásra" biztatott „kabla" Kata, az utóbbi a korabeli örömlányok összes jellegzetes kellékével (neve, megszólítása, öltözete) rendelkezik; ezen értelmezés kétségtelen előnye, hogy nem kell azonosítani a vénasszonyt és a virágot. A csúfolóhoz hangnemben, jellegben legközelebb az az épületes énekecske áll, amelyet Melius Péter ának 1578-as kiadásába firkált bele egy ismeretlen, a kézírás alapján vélhetőleg még a 16. században (Vénebb leány).

Szövegközlésünk Gerézdi Rabán olvasatán (i. m.) és Szilády szövegközlésén ( Vegyes feljegyzések, ItK, 1893, 253) alapul.

A nő- és asszonycsúfolók archaikus vonulatába illeszkedik Tatár (Tar) Benedek protestáns énekszerző 1541. szeptember 4. és 10. között (tehát éppen a Buda elestét követően) Szeged városában szerzett verse, melyet talán saját házasságára készülvén írt. A versfők, szöveg romlás következtében, hibásan őrizték meg nevét, s a szakirodalom korábban e romlott névalak miatt Tar Benedekként tartotta számon. Szakály Ferenc az 1546-os szegedi török adóösszeírás alapján javasolta a Tatár névalakot s ennek megfelelően a szöveg korrekcióját. A vers Batizi András Házasságról való ének ének és Apáti Ferenc feddő énekének hangnemét vegyíti, egyaránt építve bibliai és vágáns hagyományra.

A Bártfai-énekeskönyvben (1593) maradt fenn. Közlésünk alapja: RMKT II.

A Gonosz asszonyembereknek erkelcsekről való ének szerzője Armbrust (Ormprust) Kristóf szász születésű nagyszebeni polgár (Nagyszeben(?) - Pozsony(?), 1600. december 3.). Szülővárosában folytatott tanulmányai után 1547-ig a bécsi és a padovai egyetemen is megfordult. Bécsben a magyar kancellária, majd 1555-től Pozsonyban a magyar kamara számadásmestere. Kötetünkben olvasható versét 1550-ben írta Augsburgban, német nyelven, szállásadónője bosszantására-gúnyolására, s barátja kérésére saját maga fordította le magyarra. Csúfondáros szerzeményében topikus bibliai, irodalmi és történelmi példákkal, illetve az újdonság és a hitelesség kedvéért saját németországi tapasztalatai felemlítésével próbálja igazolni a nők csalárdságáról, megbízhatatlanságáról, állhatatlanságáról és gonosz erkölcseiről tanúskodó korabeli közvélekedést.

Korabeli bécsi nyomtatványban maradt fenn, dallamával együtt. Közlésünk alapja: RMKT VI.

Az Adhortatio mulierum a Szamos mentén, a 16. század második felében keletkezett. Oktató ének, amely ritmikailag rokonságot mutat Batizi András 1546-ban szerzett Házasságról való ének ével, valamint tematikában Tatár Bendek 1541-es ével. Valószínűleg nem sokkal utánuk született. A versben az ifjú házas férj oktatja fiatal és a házasélet erkölcseiben járatlan feleségét az illendő női viselkedésről, illetve, annak elmaradása esetén példás büntetést helyez kilátásába, gúnyolódva tanító férfifölénnyel.

A Lugossy-kódexben maradt fenn. Közlésünk alapja: RMKT IV.

Adhortatio mulierum - Asszonyok intetése

aggnő - vénasszony, stílusértéke kb.: vén banya

alejt, alít, allyét - vél, gondol, tart

általveretteté - átszúratá

aranyas gyapjú - aranygyapjú

asszonyállat - asszony, nő

Augusta - Augsburg

bátor - bár, ámbár

beretra - sapka, papi süveg

bín - bűn

borcsiszár - részeges

bosszúság - bosszú

cella - szoba, lakóhelyiség

csepke - alacsony sorú nő

csintalan - erkölcstelen

cundorának - condrának, rongyos szajhának

dercésségek - gorombaságuk

ebagnő - kutya vénasszony, stílusértéke kb.: vén kurva

égy - így

egyetembe - együtt

elejeket vevék - megelőzék

elhiteté - elcsábítá, eltéríté

elholl pártájok - elveszik szüzességük

engeszteli - meghódítja

épejt - épít

félelmes szűő - félénk szívű

feliltet - felültet, becsap

frigiaikat - trójaiakat

gyermekint - gyermekként(?)

gyűlőségek - gyűlölködésük

gyúnni, gyünni - gyónni

holott - ahol

Időnek javában tikot ültössetek - Idejekorán essetek teherbe

ildeznéje - üldözné

Ilio - Ilion, Trója

ingyen - egészen

jargalják - bejárják

jegyet - jelet

kabla, kabola - kanca

kápa - szerzetesi csuklya

kas - növényszárból font edény

Kató - a kurvák szokásos neve a korban

kenyeril - könyörül

képíró - festő

készerítvén - kényszerítvén

ki - mi, milyen, mely

kilelék - szerezték

kusz - kuvasz, kutya

kútfeje - forrása

lakodalmat - lakmározást, jóllakást

látfa - jelentését nem tudjuk. Az eredetiben: „De ki ritkán találtatik az új látván madár" olvasható, ami értelmetlenség. Feltételezhető, hogy a német anyanyelvű szerző, továbbá a bécsi nyomtattatás hatására felcserélődtek a és hangok. Mindenképp valószínűbb, hogy a madár valamilyen ra száll vagy nem száll; a sor egy (általunk nem ismert) szólást őrizhetett meg.

latra - szeretője

Licusban iszik - Augsburg folyójának, a Lechnek antik neve Licus; azaz a „csalárdné" (a szerző reményei szerint) a Lech vizébe vettetik.

maga - noha, ámbár

marhavesztés - vagyonvesztés

megfelel - felel, vitatkozik

megír - lefest

megnyugás - nyugalom

menyek - menyecskék

Mező-Szeged - Szeged

morhánkat - vagyonunkat, értékeinket

nősztök - nőztök

nyúl - nyúlj

ólál - ólálkodik, leskelődik, nézelődik

önnenkeztek - saját maguk közt

palást - a kurvák szokásos viselete

publikán - pelikán

ravasz - róka

regula - szabályzat, szerzetesi rendszabály

Simon bíró - férfiakon uralkodó nő

sokadalom - vásár

szegén mellő - azaz Armbrust, a szerző lefordítja vezetéknevét

szelencébe - fadobozba

széllel - széjjel

Szent Mihály hava - szeptember

szorgos - szűk, zsúfolt

tapasztaná - tapintaná

tekéletességek - hűségük

terécsel - trécsel, pletykál

tombj - tombolj, táncolj

tudnájak - tudnák

úgyan - úgy

vajúdnék - szenvedne

zsolozsma - templomi ájtatosság

# data[].attributes.attachment_link.title
Régi magyar irodalmi szöveggyűjtemény II.|Digital Textbook Library

# data[].attributes.attachment_link.description
Magyarországon a 16. században a vágáns és közköltészeti hagyományba tartozó énekekből lehetett a legtöbb, azonban csak nagyon kevés maradt ránk. Ennek nyilvánvaló oka, hogy e művek többnyire nem jegyeztettek le, elsősorban a szóbeliségben éltek. Majd csak a 16-17. század fordulója táján kezdődik meg az a folyamat, amelynek révén bekerülnek az írásbeliségbe, és fordítva: az arisztokratikus, udvari költészet fordulatai szélesebb körökben is elterjednek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A történelem során az emberek már szinte az ősidőktől kezdve virágokat ajándékoztak egymásnak, a vágy-, hűség- és szeretet jelképeként. A virágok szimbólumok. Kifejezik az ajándékozó gondolatait és érzéseit. Ezért nem mindegy, mit mikor és kinek ajándékozunk.

Mikor virágot választ ajándékként, vegye figyelembe mennyire kedveli az illető virágot.

Használja útmutatónkat, annak érdekében, hogy megértse a virágok nyelvét, és segítségével közölni tudja érzéseit, mondnivalóját:

Áfonya: egyszerű élvezet

Akác: rejtett, titkolt szerelem

Ambrózia: kölcsönös szeretet

Aranyvessző: bátorítás, előérzet

Szilfa: hazaszeretet

Ananászvirág: tökéletesség

Árnyékliliom: odaadás

Árvácska: ha arra a személyre gondolsz, aki kapja, hűség. Francia neve a pensée szóból ered, mely gondolatot vagy emlékezést jelent. Annak köszönhetően, hogy az árvácska virágai általában háromszínűek, ezen virág a szentháromság jelképe volt. A házasság első évfordulójának kísérője. Az eljegyzett párok arcképeik köré helyezték az árvácskából készült koszorút.

Árvácska

Aszparágusz: elragadtatás

Azálea: szerelem, romantika, első szerelem, törékeny szenvedély, mérséklet. Ezenfelül a nőiesség kínai szimbóluma.

Babér: dicsőség, siker

Babérkorona: megérdemelt jutalom

Bambusz: erő, hűség, biztonság

Barackszínű rózsa: vágy, hála, értékelés, csodálat, sajnálat, szerénység

Barackvirág: rabul ejtett, egyenlőtlen minőség, hosszú élet.

Bazsalikom: legjobb kívánságok

Bazsarózsa: félénkség, szegénység, boldog élet, boldog házasság, egészség, jólét. A házasság tizenkettedik évfordulójának kísérője.

Begónia: legyél szívélyes, modern, vigyázz

Bíbor ibolya: rád gondolok, kék szerelem

Bíbor írisz: bölcsesség, üdvözlet

Bíbor jácint: sajnálom, szomorúság, kérlek, bocsáss meg

Bíbor szarkaláb: első szerelem

Bíbor szegfű: szeszélyesség

Birsalma: kísértés

Bodza gyümölcs: buzgóság, gyengédség

Bodza: buzgóság

Boglárka: sugárzok a bájtól, sugárzó báj, vonzerő

Böjtfű: hódítás, győzelem harcban, hazafiasság. A házasság tizennegyedik évfordulójának társa.

Böjtfű

Boróka: védelem

Borostyán: hűség, házassági szerelem, barátság, szeretet, házasság

Borsmenta: szivélyesség, melegség

Borvirág: lelkesedés

Bükkfa: jólét

Burgonyavirág: igazság

Burgundi rózsa: belső szépség

Búza: barátság, gazdagság

Búzavirág: magány, boldogság, cölibátus

Cédrus: erő

Ciklámen: beletörődés, búcsú

Ciprusfa: gyász, halál

Citromfű: lángoló szerelem

Citromvirág: hű szerelem

Csíkos szegfű: elutasítás, nem, sajnálom, nem lehetek veled

Csokoládé virág: megtévesztés

Csótárvirág: még mindig várok

Csuporka: szerelem első látásra

Dália: ingatagság, büszkeség, örökkévalóság, jó ízlés. A házasság tizennegyedik évfordulóján ajándékozzuk

Dió: értelem

Édes bazsalikom: legjobb kívánság

Egérfarkfű: gyógyulás, szenvedés

Egy szál sárga nárcisz: balszerencse

Ékes vasvirág: öröm, ellenséges körülmények között

Életfa: öregkor

Élő tölgy: szabadság

Eper: tisztelet, szerelem

Eperfa: bölcsesség

Erdei fenyő: idő

Erdei jázmin: szerencsétlen szerelem, özvegység

Ernyős sárma: tisztaság

Fafojtó: igazság

Fagyöngy: csókolj meg, szeretet, áthidalni a nehézségeket, India szent növénye

Fehér ibolya: adjunk még egy esélyt, fiatalos ártatlanság

Fehér írisz: tisztaság

Fehér jácint: szépség, imádkozom érted

Fehér kamélia: imádni való vagy

Fehér krizantém: igazság, hű szerelem

Fehér levendula: Isten hozott férjem, bármennyire részeg is vagy

Fehér liliom: tisztaság, szerénység, szüzesség, mennyei veled lenni. A római mitológia szerint a fehér liliom kapcsolatban áll Junoval, az istenek királynőjével. A történet szerint, miközben fiát, Herkulest ápolta, bő tejzuhatag hullt le az égből, egy csillag-csoportot alkotva, melyet Calea Lactee- nak neveznek, a liliomok pedig ebből a tejből keletkeztek. A húsvéti liliom Szűz Mária jelképe.

Fehér mák: vigasz, alvás, pihenés

Fehér nárcisz: nemi vágyat fokozó, fojtógató illatú. A gallok országának (Wales) nemzeti virága, mivelhogy gyakran virágzik május elsején, mely Szent Dávid, Wales patrónusának születésnapja

Fehér rézvirág: jóság

Fehér rózsa: ártatlanság, tisztaság, titok, megérdemellek, nyugalom, barátság, igazság, erény, fiatal leány, lelki szerelem és alázatosság, a lélek mélyéről, tisztelet, báj, boldogság a szerelemben

Fehér szegfű: ártatlanság, hűség, édes és szép, tiszta szerelem, égő szerelem, szerencse. Ezek a virágok sokáig élnek, Anyák Napján, az anyaság erejét és tisztaságát jelképezik. Szegfűket először Anyák Napi rendezvényen ajándékoztak 1908- ban.

Fehérrépa: jótékonyság

Fehér szegfű

Növények F-L>>Növények S-Zs>>

# data[].attributes.attachment_link.title
Melyik virág mit jelképez?- A virágok szimbolikája 1. rész - Virágágyások - Díszkert

# data[].attributes.attachment_link.description
A történelem során az emberek már szinte az ősidőktől kezdve virágokat ajándékoztak egymásnak, a vágy-, hűség- és szeretet jelképeként. A virágok szimbólumok. Kifejezik az ajándékozó gondolatait és érzéseit. Ezért nem mindegy, mit mikor és kinek ajándékozunk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nagyszombat városában, 1591-ben jelent meg a helyi jezsuita atya, Péchy Lukács könyve, címe szerint „Az keresztyén szüzeknek tisztességes koszoróia, melyben minden ő jóságos erkölcsük a közönséges virágok által kijelentetnek és képeztetnek". A jeles mű több okból is figyelemre méltó. Egyrészt a barokk virágszimbolika összefoglalása, másrészt botanikai szempontól is becses fametszetek díszítik.
Ősi eredetű a költői nyelvben a virágok szimbolikus használata. Népköltészetünkben a szerelmi „virágnyelv" dominál. A bodza, a bürök a feslettséget, a fehér szirmú palánták a tisztaságot jelképezik. A tulipán, az alma, a szilva meg az őszibarack „nőies" jellegű, a som, a körte, a mogyoró meg a répa „férfias" természetű. Ezzel a profán jelképrendszerrel szemben áll - bár jórészt vele közös gyökerű - a középkor szakrális virágszimbolikája. A Temesvári Pelbárté például, aki művei címeiben is ezt sugallja: Rosarium (Rózsáskert), Pomerium (Gyümölcsöskert).
Két középkori verses emlékünk, a Soproni virágének („Virág, tudjad, tőled el kell mennem, / És teéretted kell gyászba ölteznem") meg a Zöldvári ének is a virágjelképek fényében áll. Balassi Bálint - aki a virágszimbolikában gazdag török és olasz irodalomban egyaránt otthon volt - gyakorta írt szerelmi dalt, virágéneket, bár kortársai egyike-másika - Mélius Juhász, Bornemisza és Pázmány - harcolt e profán jelképrendszer ellen.
Péchy Lukács nevezetes könyve nem önálló munka, hanem a német Lucas Martini „Der christlichen Jungfrauen Ehrenkräntzlein..." című művének fordítása, magyar viszonyokra való átírása. A mű némelyik tematikus metszete jelzi, hogy a szerző ismerte a lovagkor gondolkozásmódját. Az egyik képen például a Martha nevet viselő Madonna (!) koszorút köt, miközben két angyal - itt: két fivére - segít neki. Egyikük (Lachko) lófejű fapálcán lovagol, a másik (Emre) egy bokrétát visz „nénjének", miközben valamit magyaráz. Körülöttük a dús barokk kert, felettük két fellegen ülő puttó virágkoszorút tart, benne a - szerzőre utaló - „Peechi" szó olvasható.
A könyv fő célja az erkölcsi nevelés. Rapaics Raymund botanikusunk „erkölcsbotanikai" munkának mondja, jelezve, hogy mindkét szó, az erkölcsi tanítás mellett a növények ismerete is hangsúlyt kap. A könyvben a bibliai virágszimbolika - liliom! - tovább él, kiegészül a rómaiak kultiválta rózsával, a lovagkor margarétájával, de a barokk - amerikai eredetű! - virága, a büdöske („borsoló avagy indiai szekfű" néven) is helyet kap már benne. A Péchy Lukács által felsorolt virágok (többek között szekfű, viola, majoránna, rózsa, bazsalikom, ruta, rozmaring, levendula, nárcisz) és mai virágkultuszunk, például a falusi kertek kedvenceinek összevetése rámutat, milyen mély gyökerei vannak a virágszimbolikának.
Lássuk, a kitűnő jezsuita páter melyik virágnak milyen szimbolikus jelentést, milyen segítő, példaadó erőt tulajdonít. Sárga fű (kankalin): imádságosság. Szekfű: Isten igéjének ismerete. Sárga viola: istenfélelem. Kék viola (azaz ibolya): alázatosság. Ciprusfű: imádságosság. Majoránna: hálaadás készsége. Csombor: nyílt hitvallás. Boldogasszony rózsája: szülők tisztelete. Bécsi fű: szorgalom. Tarka viola (árvácska): emberség. Bársonyvirág: nyájasság. Bazsalikom: irgalmasság. Rózsa: szemérmesség, tökéletesség. Borsoló szekfű (büdöske): fizikai tisztaság. Ruta: mértékletesség, józanság. Rozmaring: leányok tisztasága. Levendula: megelégedettség, takarékosság. Nárcisz: adakozás. Izsóp: hűség, állhatatosság. Százszorszép: hallgatás, titoktartás.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nagyszombat városában, 1591-ben jelent meg a helyi jezsuita atya, Péchy Lukács könyve, címe szerint „Az keresztyén szüzeknek tisztességes koszoróia, melyben minden ő jóságos erkölcsük a közönséges virágok által kijelentetnek és képeztetnek". A jeles mű több okból is figyelemre méltó. Egyrészt a barokk virágszimbolika összefoglalása, másrészt botanikai szempontól is becses fametszetek díszítik.

# data[].attributes.attachment_link.description
A szerencsétlen királynak azon a vidéken levő nagy fontosságú várai közé tartozó Egre nevű vár égig érő szilárd erősség, a gyaur kutyáknak és pokolra valóknak tanyája s híres és erőssége miatt jelentékeny vár vala, ezért a győzelmes hadsereg az ellen indult, [...]és hozzáfogott vívásához.

# data[].attributes.attachment_link.description
Submit a list of names, then click to spin the wheel to choose one at random! Save your lists and embed them in your website or blog!

# data[].attributes.attachment_link.description
A török hódoltság másfél évszázada alatt a magyar iparművészet csodálatos módon virágkorát élte. Az előző korok idegen útmutatásai most érlelődnek látható eredményekké, most lesznek igazán magyarrá; a sokféle érből táplálkozó nemzeti áramlat viszont az elkövetkező XVIII. században ismét beleolvad az európai fejlődés nemzetközi sodrába.

# data[].attributes.attachment_link.description
E melódiák kiforrott, kész magyar műzenei dallamstílust állítanak elénk: hajlékonyak, formásak és ízig-vérig magyar szelleműek. Műzenei stílusról beszélünk, mert hiszen a dallamok jelentős része névszerint ismert szerzők munkája, akárcsak a korbeli énekszövegek. Tinódi vagy Sztáray már nem elégszik meg a középkor énekmondójának szerénykedő névtelenségével: nevével jelzi munkáját, nyomtatásban hagyja az utókorra.