# data[].attributes.headline
Annika Eklund: Osaamiskartta - Osaamisen kehittäminen työelämässä

# data[].attributes.subject
Annika Eklund: Osaamiskartta - Osaamisen kehittäminen työelämässä

# data[].attributes.body
Työelämän trendit ja osaamisvaatimukset vaihtuvat tiheään --> vaikea ennustaa millaiseen osaamisen kehittämiseen kannattaa panostaa

Kannattaa kuitenkin rohkeasti toimia ja panostaa osaamisen kehittämiseen - tekemällä oppii

Tulevaisuudessa muutoskyky tärkeämpi kuin jonkun kuin joku tietty yksittäinen osaaminen

Tulevaisuudessa työntekijäkokemus tärkeää työpaikan valinnassa: Kuinka yritys arvostaa työntekijöitä ja osataanko heidän vahvuuksia hyödyntää

Työntekijöille tärkeää kokea merkityksellisyyttä, ja että osaamista ja kehittymispotentiaalia arvostetaan

# data[].attributes.headline
Otala & Meklin (2021 Kauppakamari). Ketterä oppiminen. 2, Strategiasta käytöntöön; luku 6, miten työpaikasta kehitetään hyvä oppimispaikka.

# data[].attributes.subject
Otala & Meklin (2021 Kauppakamari). Ketterä oppiminen. 2, Strategiasta käytöntöön; luku 6, miten työpaikasta kehitetään hyvä oppimispaikka.

# data[].attributes.body
• sitoutuminen toimintaan pitää lähteä ylimmästä johdosta.

• pitää toteuttaa analysointi työpaikan tilasta ja havaita kohteet, mitä pitää korjata -> hyvä oppimispaikka.

• hr-strategiaan pitää juurtuttaa halu kehittyä, edistää metaoppimista, pientä oppimista jokapäiväisessä työssä.

• lähijohtajista valmentajia, osaavat valmentaa tiimejään itseohjautuviksi -> osaavat itse hyödyntää oppimaansa.

• tärkeimmät oppistaidot ovat vuorovaikutustaidot ja itsensä johtaminen -> oppimishalu lähtee jokaisesta itsestä ja vuorovaikutyksen kautta opittua osaa jakaa eteenpäin.

• ketterästi oppivassa organisaatiossa oppiminen on jatkuvaa -> heijastuu positiivisesti toiminnan tuloksellisuuteen.

Tekijä: Anu Kielo

# data[].attributes.headline
Opetushallituksen raportti (2019) Osaaminen 2035

# data[].attributes.subject
Opetushallituksen raportti (2019) Osaaminen 2035

# data[].attributes.body
Muutosilmiöt kuten teknologinen kehitys, toimialojen verkottuminen, asiakaslähtöisyyden vahvistuminen ja kestävän kehityksen periaatteet vaikuttaa tulevaisuuden osaamistarpeisiin.

Tulevaisuuden osaamistarpeet jaoteltu raportissa geneerisiin, yleiseen työelämäosaamiseen ja ammattialakohtaisiin.

Tärkeimmiksi työelämäosaamisiksi nousi mm.

1. Asiakaslähtöinen palvelujen kehittämisosaaminen (mm. palvelumuotoilu)

2. Digitaalisten ratkaisujen ja alustojen hyödyntämisosaaminen (tulevaisuudessa todennäköisesti nivoutuvat osaksi muita taitoja)

3. Vuorovaikutus-, viestintä- ja kommunikaatiotaidot (etenkin palvelusektorilla). Tähän kytkeytyy tunneälykkyyden tarve.

4. Innovaatio-osaaminen

5. Henkilökohtaisen osaamisen kehittäminen ja johtaminen (mm. elinikäinen oppiminen, valmentamistaidot, muutoskyvykkyys)

6. Monikulttuurisuustaidot

Tulevaisuudessa täydennyskoulutus täsmäkoulutusta eikä niinkään tutkintoon johtavaa. Oppiminen voi tapahtua virtuaaliopetuksessa, verkosto-oppimisena, vertaisoppimisena, mentoroinnin kautta.

Tekijä: Jaana Rokka

# data[].attributes.headline
Chacón-Cuberos, R. ; Expósito-López, J. ; de la Guardia, J. ; Olmedo-Moreno, E. (Research on social work practice 2021) Skills for Future Work (H2030): Multigroup Analysis in Professional and Baccalaureate Training

# data[].attributes.subject
Chacón-Cuberos, R. ; Expósito-López, J. ; de la Guardia, J. ; Olmedo-Moreno, E. (Research on social work practice 2021) Skills for Future Work (H2030): Multigroup Analysis in Professional and Baccalaureate Training

# data[].attributes.body
Tutkimus pohjautui EU:n työryhmän määrittelemiin työtarpeisiin vuodelle 2030

Välttämättömiksi taidoiksi määriteltiin seuraavat:

Kriittinen ajattelukyky

Sosiaalinen älykkyys

Innovatiivinen ja soveltava ajattelu

Monikulttuuriset taidot

Kyky hyödyntää suuria tietovarantoja (Big data), esim. analysointitaito

Viestintä- ja kommunikointitaidot

Kyky yhdistellä tietoa eri tieteenaloilta

Luovuus

Tietämyksen hallinta (kyky suodattaa ja luokitella tarpeellinen tietomassasta)

Yhteistyötaidot virtuaalisessa ympäristössä

Vuonna 2030 on vähemmän tarvetta fyysiselle tai perustason työlle. Vastaavasti esim. pehmeät taidot (esim. tunneäly), teknologiaosaaminen, luovuus, vaikutusviestintä ja systeeminen ajattelu lisääntyy.

Tekijä : Jaana Rokka

# data[].attributes.body
-       NYT: Kiihtyvä teknologinen kehitys ja työn globalisaatio muuttavat osaamisvaatimuksia.

Koulutusjärjestelmä tarjoaa tutkinnon ja tuottaa oppimaan oppimisen taidot. Tarve

jatkuvalle oppimiselle korostuu työtehtävien muuttuessa. Täydentäviä oppimisen tapoja kehitetään.

-       JATKOSSA: Osaamista tuotetaan ja tunnustetaan entistä enemmän koulutusjärjestelmän ulkopuolella. Perustaitojen täydentäminen on jatkuvaa työtilanteesta riippumatta.

# data[].attributes.body
Elinikäisen oppimisen tahtotilan neljä teesiä:
- Kaikki oppivat läpi elämän
- Yleissivistys ja perustaidot ovat hyvinvoinnin perusta
- Osaaminen uudistaa työelämää ja työelämä osaamista
- Suomen menestys rakentuu osaamiselle

# data[].attributes.headline
Duunitori: Työelämä kehittyy – Jatkuva oppiminen auttaa pysymään perässä

# data[].attributes.subject
Duunitori: Työelämä kehittyy – Jatkuva oppiminen auttaa pysymään perässä

# data[].attributes.body
-       Töissä menestyvät nyt ne, jotka ovat valmiita sopeutumaan yhteiskunnan ja työelämän muutoksiin sekä kehittämään osaamistaan vastaamaan työn vaatimuksia.

-       Perinteiset pitkät urat palkkatöissä eivät enää ole normi, vaan elämä koostuu erilaisista vaiheista.

Muuttuvassa työelämässä tarvitaan ennen kaikkea joustoa ja sellaisia taitoja, jotka helpottavat sopeutumista uusiin tilanteisiin.

-       Elinikäinen oppiminen on kaikkea oppimista, jota tapahtuu koko elämän ajan.

-       Muuttuviin työtehtäviin, uuteen työpaikkaan tai työnhakuun on helpompi sopeutua, kun työelämän tärkeät taidot ovat ajan tasalla. Joustavuus, luovuus ja kyky oppia nopeasti ovat avainasemassa tulevaisuudessa.

-       Työelämä vaatii myös jatkuvaa oman osaamisen arviointia ja taitojensa markkinoimista.

# data[].attributes.headline
Accountor: 7 tapaa, joilla henkilöstön osaamisen kehittäminen lisää kilpailukykyä

# data[].attributes.subject
Accountor: 7 tapaa, joilla henkilöstön osaamisen kehittäminen lisää kilpailukykyä

# data[].attributes.body
-       Osaamista ei kehitetä vain nykytilan säilyttämiseksi, vaan yrityksen uudistumiseksi.

-       Vastuu omasta kehittymisestä pitää vahvasti olla myös henkilöllä itsellään.

-       Kokemusten tarkasteleminen yksin ja yhdessä tiimin kanssa sekä oman toimintatavan analysointi ovat varmasti satsaamisen arvoisia asioita. Miksi toimin tietyissä tilanteessa näin, voisinko toimia muulla tavoin, mitä otan huomioon seuraavalla kerralla ja mitä kaikkea tästä opin?

-       Osaamisen kehittäminen lähtee yrityksen liiketoiminnasta. Ei kehitetä vaan kehittämisen ilosta, vaan kehittämisprojektien tulisi perustua yrityksen strategiaan.

-       Kun henkilöstön kehittämiseen tehdyt panostukset tuottavat, voidaan puhua ennemmin investoinneista kuin kustannuksista.

-       Kannusta jokaista työntekijää kehittämiseen ja luo oppimiselle suotuisa ilmapiiri.

-       Panosta uuden työntekijän perehdyttämiseen mahdollisimman paljon. Hyvin suunniteltu perehdytys motivoi, sitouttaa, vähentää vaihtuvuutta, parantaa yrityskuvaa ja edistää työnlaatua.

# data[].attributes.body
Paradoksi 1: Osaamisen kehittäminen on välttämätöntä, mutta toissijaista
Paradoksi 2: Osaamisen kehittäminen on osa työtä, mutta työstä irrallista
Paradoksi 3: Suunnataan tulevaisuuteen reagoimalla nykyhetkeen
Paradoksi 4: Osaamisen kehittämisen funktiona on luoda uutta ja säilyttää vanhaa
Paradoksi 5: Osaaminen tilannesidonnaista, dynaamista toimintaa työn arjessa, mitä kehitetään, seurataan ja arvioidaan usein yksilön stabiilina ominaisuutena
Paradoksi 6: Osaamisen kehittämisen edellytyksenä on oma halu ja intohimo sekä aktiivisuus, mutta organisaatio määrittää suunnan, tarvittaessa pakottaa
Paradoksi 7: Esimies yksilöiden osaamisen kehittäjänä ja yksikön tuloksen tekijänä

Tutkimuksessa osoitettiin, että osaamisen kehittämiseen liittyvä kommunikaatio työorganisaatiossa on monin paikoin epäjohdonmukaista, siihen liittyy paradokseja, keskenään jännitteisiä intressejä, odotuksia ja ideologioita, kuten organisaatiotodellisuuteen yleensäkin.

# data[].attributes.headline
Ketterä oppiminen - keino menestyä jatkuvassa muutoksessa

# data[].attributes.subject
Ketterä oppiminen - keino menestyä jatkuvassa muutoksessa

# data[].attributes.body
asenne on menestystekijä, jopa tärkeämpi kuin lahjakkuus

olennaisia ketterän oppimisen ominaisuuksia ovat avoimuus ja uteliaisuus

muuttumattomuuden asenne vs. kasvun asenne -> työelämä etsii hyviä tyyppejä, joilla kasvun asenne

Osaamisen kehittäminen ja oppiminen vaatii:
- tahdonvoimaa, tahtoa haluta kehittyä
- rohkeutta, olla rohkeutta opetella uutta mutta myös myöntää jos jokin ei toimi
- nöyryyttä opetella ja myöntää, ettei osaa vielä kaikkea välttämättä niin hyvin kuin uskoisi