# data[].attributes.headline
XVII Fòrum contra les violències de gènere 4 i 5 de Novembre.

# data[].attributes.subject
XVII Fòrum contra les violències de gènere 4 i 5 de Novembre.

# data[].attributes.body
Aqui deixo l'enllaç al forum per poder veure'l: https://www.violenciadegenere.org/actualitat/inscripcions-obertes-al-xvii-forum

La classe de 1r de TPIG A vam anar de excursió poder gaudir de dones que van vindre a parlar de violència en diferents ambits, es van tractar temes com: la Mutilació Genital Femenina, les dones palestines, violencia virtual, l'assetjament online, les diferents maneres de fer-se notar...

A la primera taula rodona anomenada: taula rodona de violència de génere digital vam poder escoltar a Ariadna Gil-Juárez, Olimpia Coral Melo, Alex Hache i Thais Ruiz.

Ariadna Gil-Juárez→ Remarca molt que quan algú   - practica violència online com no hi ha violació, ni agressió fisica sembla que no es real aquesta violència.

També ens parla dels tipus de violències:

1. Estructural: diu que es la que causa el sistema.

2. Interpersonal: la parella causa danys físics, sexuals o psicològics.

3. Educativa: es la transmissió de la violència als fills.

4. Personal: es la violència que fem contra nosaltres mateixos, com un “automachaque”.

Olimpia Coral Melo→  Es una activista mexicana víctima de violéncia online, després de que tothom sapigués d'ella, no va voler sortir de casa en un temps, fins que va dir que ja era hora de fer-li cara. Va començar a parlar amb persones que havien patit el mateix i després d’un temps i molt esforç es va crear la Llei Olimpia; una llei que castiga a les persones que comparteixen videos o fotografies sexuals sense consentiment.

Alex Hache→  Fundadora de la colectiva Donestech i ens parla dels resultats d’un estudi que encara no  acabat sobre els serveis i linias d’atencio que donen suport a persones que pateixen violències masclistes digitals. Aquesta dona s’encarrega de coordinar les xarxes de resposta ràpida i les seves estratègies d'inclusió i diversitat, que  intenta donar una resposta a les amenaces i riscos digitals que pateixen les persones que defensen drets humans al voltant del mon, per això ofereixen fons d'emergència i de protecció sostenible, milloren la capacitat de les  persones que faciliten a través de iniciatives de treball de base i també donen acompanyament a organitzacions que enfrentan riscos i emergències digitals.

Thais Ruiz→ Ens explica que internet es un espai privatitzat que la legislació va amb molts anys de retard. Diu que l'algoritme genera prejudicis constants . La red d’autodefensa online es un espai integrat per activitats professionals, academiques, juristes...que treballen pels drets digitals de les dones , que comparteixen recursos, iniciatives i aprenentatges. Remarca la necessitat de donar visibilitat a la violència masclista digital.

A la segona taula rodona anomenada: Teixint Resistencies al Món, vam poder escoltar a el col·lectiu de LasTesis, Diala Diarra, Jaldía Abubakra i el col·lectiu Fúria Mexicana.

Las Tesis→ es van fer famoses al 2020, amb el  seu video contra la violació “Un violador en tu camino”, després d’aquest han fet més d’una performance como “Hoy, quemamos el  miedo”. Elles utilitzen el mètode de la resistencia, intenten fer reivindicacions a través de la creació, l’art, el col·lectiu. Remarquen que per poder donar-se a conèixer és molt important la col·laboració amb persones o col·lectius importants amb el mateix objectiu.

Diala Diarra→ Colaboradora d’una fundació que lluita i demana el dret de salut i educació per persones immigrants sense recursos, també organitza cursos de llengua al que participen fins 98 dones. Ens parla desde la  seva experiencia d’un tema tabú com es la mutilación genital femenina,  es  un acte que  es  realitza desde fa molt  de temps per disminuir el poder femení.  És obligatori fer-li a les nenes d'entre 0 i 17 anys ja que després de fer aquesta atrocitat de practica obliguen a les nenes a dur a terme un matrimoni concertat. En cas de que no tingui feta la pràctica, tenen prohibit estar en matrimoni amb cap persona.
Explica que es un tema tabú  perque: si una dona viu a Catalunya, on no està acceptat fer aquesta pràctica  i marxa de vacances al seu país per veure a la seva família, la seva família acostuma a obligar a fer-li la pràctica a la filla que no tingui feta la mutilació, llavors quan tornes a Catalunya i vas a denunciar la mutació sense el teu consentiment, es porten presos als pares i aquesta filla acaba patint una doble mutilació perquè segurament no torni a veure els seus pares.

Jaldia Abubakra→Ens explica que a 1920 es crea el comité de dones palestines, es van ajuntar per decidir com lluitar, van acabar participant en la lluita armada. Els homes les volen a casa i marginades, va arribar un punt en que les dones no poden sortir al carrer sense un home (el seu marit o el seu germà), no poden comprar ni fer gestions al banc sense permís del seu marit. Ella remarca molt que qualsevol forma de lluita és vàlida i defensa que el seu acte de reivindicar es un dret.

Colectivo Furia Mexicana→ Remarquen molt que “l’estat no garantitza els nostres drets, per això hem de lluitar”. A Mèxic al dia hi ha: 11 dones mortes, 1 abús sexual infantil, 12 nenes son venudes. Només al 2020 van haver 977 feminicidis  i 47 violacions van ser denunciades cada 24h. Aquest col·lectiu és dedica a fer activistemen xarxes, conferències, artivisme, performance…
Entre les lluites d’aquest col·lectiu podem trobar: despenalitzar l'avortament en 5 dels 32 estats de Mèxic,  aconseguir que el senat treu l’iva del 16% als productes  d’higiene menstrual.

Aquesta experiencia m'ha ajudat molt per veure els diferents punts de vista de les diferents persones que van venir a donar la seva versió i opinió de les coses, per dir el que no s'escolta i el que es censura.

# data[].attributes.headline
Recursos i Associacions per gent jove dijous 20 de Gener.

# data[].attributes.subject
Recursos i Associacions per gent jove dijous 20 de Gener.

# data[].attributes.body
El dijous 20 de Gener va venir la Júlia com a portaveu del CRAJ.
El CRAJ ofereix serveis de formació, acompanyament, asessorament, totalment gratiut. Gracies a que esta subvencionat per l'ah¡juntament de Barcelona.
Es va parlar de la part de les associacions, per poder dur a terme aquest punt cal tenir: el registre, haber fet el NIFi el certificat digital.
També es va parlar de l'associacionisme.
Sobre aquest tema vam fer la següent taula:

- Associació:  té un objectiu social i propi, l'organ que s'utilitza es l'assamblea, no te anim de lucre i la seva estructura es democratica.

- Col·lectiu: el seu objectiu es social i propi, l'organ que s'utilitza es l'assamblea, no te anim de lucre i la seva estructura es democratica.

- Fundació: el seu objectiu es social, l'organ que s'utilitza es l'assamblea i un patronat, no te anim de lucre i no tenen una estructura democratica.

- Cooperativa: el seu objectiu es social i ecònomic, l'organ que s'utilitza es l'assamblea i la junta, poden o no tenir anim de lucre, i la seva esructura es democratica.

- S.A/S.L: el seu objectiu es crear diners i evidentment te anim de lucre, l'organ que s'utilitza es una junta d'accionistes i no tenen una estructura democratica.

Apart de tota aquesta informació que ens va aportar Júlia, vam fer una dinamica grupal, la dinamica consistia en posicionar-nos a un costat de la sala o a un altre segons la nostra opinió sobre un tema que van anar nombrant, a mes de defensar la nostra opinió sobre aquest tema.

D'aquesta xerrada em porto informació que crec que en un futur i amb els meus estudis em pot servir de molt.

# data[].attributes.body
Divendres 21 de Gener va venir l'Oscar a donar-nos informació sobre la Fundació Vicki Bernadet.
Vicki Bernadet es una Fundació de prevenció i contra l'Abus Sexual Infantil, vam poder gaudir d'una explicació sobre el que es dediquen a fer i la manera en que la fan.
Lo primer que va fer l'home va ser parlar de les 3 paraules mes importants a la xarla: abús, infant i sexualitat.
Les dades diuen que segurament un 20% dels infants pateixin o han patit ASI, i obviament les noies estan molt mes sexualitzades que els nens. L'Oscar ens va explicar que es un tema gaire complicat de dur a terme perque per acabar sabent si un nen ha patit o pateix ASI s'ha de parlar amb aquest infant, sempre es poden utilitzar els jocs que utilitzen els abusadors per abusar d'ells.
Els nens juguen i els abusadors s'els porten al seu terreny, els hi diuen si volen jugar a les "pessigolletes", si els hi ve de gust juigar al "cavallito" fent d'aquesta manera una clara fricció entre les persones participants. Un altre cosa fundamental per saber si l'han patit es detectar conductes no apropiades per la seva edat, si uns nens estan jugant a ser pares i mares, pero no al fet de cuidar un nadó si no realitzant l'acció de tenir relacions sexuals es que un dels infants ha vist o patit coses no adequades per la seva edat.
Les dades també diuen que al 90% dels casos d'ASI l'abusador acostuma a ser alguna persona propera al nen, el pare, l'avi, el tiet o inclus amics o entrenadors de activitats extraescolars.
D'aquesta xerrada em porto un mal sentiment ja que si que hi han casos que es poden detectar i frenar d'alguna manera, pero sempre hi hauran casos de nens que normalitzen aquestes conductes i s'ho callen i no ho diuen, o de nenes que pateixen aixo i no saben el que es fins que tenen 18 anys. L'unica manera de frenar aixo es amb l'educació i parlant del consentiment.
Un altre cosa que m'ha aportat la xarla es que en un futur m'agradaria dedicarme a aixo, la meva professió ja de per es ajudar a la gent i m'agradaria molt poder fer-ho amb aquests nens també.

# data[].attributes.headline
Servei de Mediació de l'Hospitalet de Llobregat

# data[].attributes.subject
Servei de Mediació de l'Hospitalet de Llobregat

# data[].attributes.body
El Dimecres 4 de maig ens vam movilitzar fins al Servei de Mediació de l'Hospitalet de Llobregat.
Es un servei municipal i gratuït, que es manté grácies a un euro anual que paga el veïnat de l'Hospitale com a impost.

Treballant en aquest servei hi havien poques persones (7) i s'havien de repartir el treball entre elles així que cada treballadora de l'equip porta 22 casos + llista d'espera (els casos on hi ha menors implicats no entren a la llista d'espera).
Ens van fer una petita xerrada sobre les mediacions que hi han, el procés fins resoldre el conflicte i les diferents maneres de posar-hi solució.

# data[].attributes.body
Esquema: Foto, que ha dit, que m'emporto, que em sembla?