# data[].attributes.attachment_caption
filogenetsko stablo biljaka srpska verzija

# data[].attributes.body
Nemaju lignin, nemaju pravi koren, imaju rizoide,
dominantan gametofit
Klade:
Jetrenjace (Marchantiophyta)
Rogljace (Anthocerathophyta)
Prave mahovine (Bryophyta)

# data[].attributes.body
Smena generacija, tip je životnog ciklusa, koji se javlja kod nekih biljaka, koje imaju izražene haploidne (polne) i diploidne (bespolne )faze.  Višećelijski gametofit, koji ima haploidan (n) broj hromozoma, smenjuje se s višećelijskim sporofitom, koji je sa diploidnim 2n brojem hromozoma, sačinjenog od „n” parova. Zreli sporofit stvara spore, putem mejoze, u procesu kojim se broj hromozoma smanjuje na pola, iz 2 n na n.

Haploidne spore klijaju i izrastu u haploidni gametofit. U zrelosti, gametofit stvara gamete putem mitoze, koja ne menja broj hromosoma. O plodnjom stvaraju zigot, koji se razvija u diploidni sporofit.

Samo ime sporofit ukazuje na prisustvo spora koje predstavljaju bespolnu generaciju

Samo ime gametofit ukazuje  na prisustvo gameta /polnih celija i predstavlja polnu generaciju

# data[].attributes.headline
Life cycle of Mosse (zivotni ciklus mahovina)

# data[].attributes.subject
Life cycle of Mosse (zivotni ciklus mahovina)

# data[].attributes.headline
Life cycle of Mosses (zivotni ciklus mahovina)

# data[].attributes.subject
Life cycle of Mosses (zivotni ciklus mahovina)

# data[].attributes.attachment_link.title
Mahovine - 5. razred; Izokrenuta nastava

# data[].attributes.body
Visegodisnje,zeljaste ,obicno zimzelena biljke
pravi koren
traheidi
podzemno stablo- rizom
granjanje stabla i korena je dihotomo
stablo sa spiralno rasporedjenim listovima
sporangije su u pazuhu listica,cesto grade vrsne klasove
dominantan sporofit

# data[].attributes.headline
Life cycle of Club mosses (zivotni ciklus precica)

# data[].attributes.subject
Life cycle of Club mosses (zivotni ciklus precica)

# data[].attributes.body
Semene paaprati

# data[].attributes.body
-zeljaste visegodisnje biljke
-clankovit rizom sa adventivnim -korenom
-sa cvorova rizoma polaze nadzemna stabla
-nadzemna stabla su clankovita,razgranata,ili nerazgranata,rebrasta i suplja
-sa cvorova stabla polaze prsljenasto rasporedjeni sitni listovi,stablo i njegove grane obavljaju fotosintezu
-sporangije su u vrhu obicno u klasu
-neki rastavici imaju dve vrste izdanka: fertilne (mrke sa sporangijama  na vrhu) i sterilne ( fotosintetisuce)
dominantan sporofit

# data[].attributes.headline
Life cycle of horsetails (zivotni ciklus rastavica)

# data[].attributes.subject
Life cycle of horsetails (zivotni ciklus rastavica)

# data[].attributes.body
-drvenaste ili zeljaste
-stablo preobrazeno u rizom (vecina)
-sa rizoma polaze adventivni korenovi
-listovi krupni ,najcesce perasto deljeni  ili duboko reznjeviti a ima ih i sa celim listovima
dominantan sporofit
gametofit- mali, srcoliki protalijum polozen po zemlji

# data[].attributes.headline
zivotni ciklusi Pteridophytes (paprati /ferns;  precica /club mosses i  horsetails /rastavica)

# data[].attributes.subject
zivotni ciklusi Pteridophytes (paprati /ferns;  precica /club mosses i  horsetails /rastavica)

# data[].attributes.body
-imaju seme
-drvenaste, zbunaste, lijane
koren i stablo sekundarno debljaju
sporofili grade sisarke
mikrosporofil sa po 2 polenove kesice u kojima se nalaze polenova zrna grade muske sisarke
megasporofilima  sa po 2 semena zametka smesteni  su u pazusima zastitnih ljuspi
oprasivanje vetrom
za oplodjenje nije potrebna voda
oplodjenje i razvice embriona  je unutar semenog zametka

# data[].attributes.body
HOMOSPORIJA ?
HETEROSPORIJA?
Kod svih semenica MIKROSPOROFILI  su PRASNICI...na kojima su POLENOVE KESICE-MIKROSPORANGIJE
Kod cetinara mikrosporofili su grupisani  na zajednicckoj osovini i grade MUSKE SISARKE
U polenovim kesicama MEJOZOM nastaju MIKROSPORE tj POLENOVA ZRNA.U polenovim zrnima MITOZOM nastaju 2 haploidne SPERMATICNE CELIJE...Od tog trenutka  polenovo zrno postaje MIKROGAMETOFIT

ZENSKE SISARKE cini veliki broj zastitnih ljuspi...sa gornje strane zastitne ljuspe nalazi se MEGASPOROFIL, sa po 2 MEGASPORANGIJE. Megasporangija, njen omotac /  i tkivo / cine SEMENI ZAMETAK. U semenom zametku  MEJOZOM nastaju 4 celije od kojih samo jedna postaje MEGASPORA. MITOZOM megaspore nastaje MEGAGAMETOFIT koji formira 2 ARHEGONIJE a u svakoj od njih po 1 JAJNU CELIJU.
Oplodjenjem jajne celije i spermaticne celije nastaje ZIGOT (2n). mitozama ,zigot daje EMBRION , iz njega nastaje KLICA.
SEME CINE: klica ,semenjaca i endosperm

# data[].attributes.body
-zeljaste i drvenaste biljke ( parafiletska grupa najprimitivnijih skrivenosemenica)
-odvajaju se muska i zenska linija
-muska spora pa i sam muski gametofit svodi se na polenovo zrno
-zenska sporangija (2n deo sporofita) ukljucujuci i gametofit (n) a kasnije i embrion  (2n) koji se u njemu razvija iz zigota , daju seme -
strukturu specijalizovanu za zastitu , prezivljavanje i ishranu embriona
-cvet
-plod
-tucak stiti semene zametke
-traheje i sitaste cevi u provodim snopicima
-primitivni elementi ksilema
-spiralni raspored cvetnih delova

# data[].attributes.body
Zivotni ciklus of an Angiosperms
Cvet je reproduktivni  biljni organ, koji predstavlja kratak izdanak sa ograničenim rastom, sa listovima specifično izmenjenim funkcijom.
POLENOA ZRNA  nastaju MEJOZOM kao i kod golosemenica. Unutar polenovog zrna (MIKROSPORE) nalaze se 2 jedra :VEGETATIVNO I GENERATIVNO JEDRO (shema gradje polenovog zrna ..strana 125.)
Семени заметак (лат. ovulum) je ženski reproduktivni organ biljaka sa semenom koga čine megasporangija i njen omotač, a razvija se na megasporofilima. Razviće megaspora, razviće ženske gametofit generacije, oplođenje i razviće embriona dešavaju se unutar semenog zametka. Embrion i tkiva semenog zametka grade seme.
U SEMENOM ZAMETKU ( megasporangiji) mejozom nastaju 4 celije od kojih opstaje samo 1 megaspora  (n). Ona potom prolazi kroz 3 uzastopne mitoze, dajuci 8 haploidnih jedara . ( vidi semeni zametak) koja sa pripadajucom citoplazmom cine MEGAGAMETOFIT-EMBRIONOVA KESICA ( kod skrivenosemenica).
Kada OPRASIVANJEM ,POLENOVO ZRNO DOSPE NA ZIG TUCKA,desava se hemijska reakcija i polenovo zrno klija dajuci polenovu cev.
Kroz polenovu cev, se spustaju oba jedra, vegetativno i generativno jedro. Vegetativno jedro se razgradi, a generativno jedro  se deli MITOZOM i daje DVA SPERMATICNA HAPLOIDNA JEDRA . Jedno se spaja sa HAPLOIDNOM JAJNOM CELIJOM dajuci diploidan ZIGOT cijim  mitozama nastaje i EMBRION a potom KLICA.
Druga spermaticna celija se spaja sa 2 centralna jedra u sredini MEGAGAMETOFITA, cime nastaje triploidna celija. (3n). Njenim uzastopnim mitozama nastaje triploidno hranljivo tkivo semena - ENDOSPERM.
Ovakvo dvojno oplodjenje je karateristicno za sve skrivenosemenice.
Zajedno, EMBRION,KLICA (ENDOSPERM) I SEMENJACA cine SEME .
U plodniku moze nastati jedno seme ili vise semena.
PLOD nastaje od plodnika .
Osnovna uloga ploda je da stiti seme i obezbedi rasejavanje

# data[].attributes.body
Tipična embrionova kesica (Polygonum tip): A. mikropila, B. halaza, C. jajna ćelija, D. sinergide, E. polarna jedra, F. antipode

# data[].attributes.body
Cvet je kljucna evolutivna novina kod skrivenosemenica.
Jednopolni i dvopolni cvetovi

Ako se u istom cvetu nalaze i prašnici i tučak/tučkovi, takav cvet se naziva dvopolan ili hermafroditan. Najveći broj divljih i kulturnih vrsta ima takav cvet. Ako se prašnici nalaze na jednom, a tučkovi na drugom cvetu, takvi cvetovi su jenopolni, a biljke koje nose takve cvetove su biljke sa razdvojenim polovima.

Raspored jednopolnih cvetova može biti različit te je osnovu njega izvršen podela na sledeće tipove:

jednodome (monecke; od gr. monos = jedan) biljke su one koje nose i muši i ženski cvet; takve biljke su kukuruz, breza, leska, orah, jova, hrast i dr.

dvodome (diecke) su one kod kojih se ženski cvet nalazi na jednoj, a muški na drugoj individui; ovakvih biljaka je daleko manji broj i neke od njih su: spanać, hmelj, topola, iva, jasika, konoplja, kopriva, urma i dr.

trodome (triecke) kod njih postoje tri tipa cvetova: hermafroditni, ženski i muški i svaki tip se nalazi na posebnoj biljci; njima pripadaju neke vrste javora, divlja jagoda, srčenica i dr.

# data[].attributes.attachment_link.description
lino is an online web sticky note service that can be used to post memos, to-do lists, ideas, and photos anywhere on an online web canvas. lino is a completely free service that runs on all popular web browsers.

# data[].attributes.body
Gljive se BESPOLNO razmnozavaju, stvaranjem bespolnih spora ili fragmentacijo  micelijuma.
Kvasci se razmnozavaju mitozom a novonastale cerke celije ostaju zajedno u masi. Tada govorimo o pupljenju.
Polni ciklus- pored haploidne i diploidne faze , ima jos neke osobine , svojstvene samo gljivama.
Oplodjenje/ se dogadja spajanjem 2 celije sa ogranaka 2 hife. Hife cije se celije spajaju moraju biti geneticki razlicitih polnih tipova
Prvo se spajaju citoplazme/ plazmogamija. Time nastaje heterokariotska celija.
Kod acomiceta i basidiomiceta  celija sa dva razlicita haploidna jedra (poreklom iz razlicitih roditeljskih micelijuma ), zove se dikarionska celija. Nizom mitoza ona daje dikarionske hife, tj micelijum.. Tek nakon nekog vremena  dolazi do drugog koraka / kariogamije- spajanja haploidnih jedara u diploidno, zigotsko jedro. Kod gljiva je to jedro jedino diploidno jedro. Zigot se ne deli mitozama vec odmah ili posle perioda mirovanja, ulazi u mejozu dajuci haploidne spore.

# data[].attributes.body
Filogenetski odnosi gljiva su tek tokom poslednjih tridesetak godina nesto bolje rasvetljeni, yahvaljujuci metodama molekularne sistematike

# data[].attributes.body
Najprimitivnija grupa gljiva su takozvane hitridije. Radi se o parafiletskoj grupi sa nizom primitivnih osobina.
Vecinom su vodeni organizmi,veoma su zastupljeni kao razlagaci zivotinja. dok su neke simbionti , npr u zelucu prezivara.
Mnoge vrste su primarno jednocelijske ( nikada nisu imale visecelijske pretke za razliku od kvasca, ali ima i jednostavnijih visecelijskih vrsta.
smatraju se primitivnijom grupom u filogeniji biljaka jer u zivotnom ciklusu imaju pokretne jednocelijske stadijume sa bicem, i to bespolne spore i gamete.
Osim hitridija , sve ostale gljive su kopneni organizmi

# data[].attributes.body
Jedna vrsta hitridije je parazit krompira

# data[].attributes.body
su uglavnom plesni,razlagaci biljnog ili pak zivotinjskog materijala (redje)
neki su patogeni  beskicmenjaka a neki su u mutualistickoj zajednici  kako sa gljivama tako i sa beskicmenjacima.Razmnozavaju se BESPOLNO i POLNO
Bespolno -stvaraju se bespolne spore u sporangijama na vrhu uspravljenih hifa.
Polno- plazmogamija, kojom nastaje zigosporangija- heterokariotska celija sa vise haploidnih jedara.
Njihovom kariogamijom ,nastaju zigotska jedra , koja idu pravo u mejozu , dajuci haploidne spore

# data[].attributes.body
Znacaj Glomeromycota  biolozi  su  shvatili tek  u poslednje dve tri decenije. Do tada su bile jedva poznate  nauci  jer se ne razmnozavaju polno i ne stvaraju  plodonosna  tela, medjutim utvrdjeno je da preko 90 %  svih vrsta kopnenih biljaka  stupa u endomikorizu sa glomeromicetama i da bi bez njih zivot biljaka jedva bio moguc.

# data[].attributes.body
su sa najvecim brojem vrsta.
Razmnozavanje je:
BESPOLNO  I POLNO
PLAZMOGAMIJOM HIFA, nastaje DIKARIONTSKA CELIJA. On je kratkotrajan i odmah stvara plodonosno telo, odnosno HIFE na cijim krajevima ce doci do KARIOGAMIJE. Nakon  toga nastaje ascus sa diploidnim jedrom /2n,  ide pravo u mejozu , pa nastaje ascus sa  4 haploidna jedra u jos jednom mitozom  nastaje ascus sa  8 askospora

# data[].attributes.body
NEMA BESPOLNOG RAZMNOZAVANJA
U polnom ciklusu, haploidna micelija traje veoma kratko do PLAZMOGAMIJE. Plazmogamijom
nastaje DIKARIONSKI MICELIJUM. On raste i stvara plodonosno telo-BAZIDIOKARP на коме се налазе БАЗИДИЈЕ.
Bazidije su stapicaste celije u kojima dolazi do spajanja kompatibilnih jedara (KARIOGAMIJA) i nastaje diploidna celija 2n.
Ubrzo sledi mejoza s proizvodnjom 4 haploidna jedra koja migriraju u 4 bazidiospore. Klijanjem bazidiospora  nastaje haploidni micelijum