# data[].attributes.headline
תובנה-אורלי לוי

# data[].attributes.subject
תובנה-אורלי לוי

# data[].attributes.body
בזמן קריאת המסמך הובהר לי מהו הקשר בין אסטרטגית למידה לתהליך למידה.
מושגים אלו מוכרים לנו המורים היטב אך מסמך זה איפשרי לי להבין שעלי להשתמש בו כאמצאי ולא רק כמטרה.

# data[].attributes.headline
תובנות - כרמלי ליאורה

# data[].attributes.subject
תובנות - כרמלי ליאורה

# data[].attributes.body
לאחר התעמקות בנושאים אלה, התובנות החשובות ביותר אותן אקח עימי להמשך העבודה הינן:
1. מקור הידע הוא בתלמיד, שיוצר את הידע תוך אינטראקציה עם מקורות מידע ועמיתים. חשיבות ההפרייה ההדדית של הילדים והשיח האישי בניהם, היא אשר הופכת את המידע לעמוק ומשמעותי ביותר עבורם. ולכן למידת עמיתים הינה חשובה כל כך, גם אם עמיתי הקבוצה נמצאים ברמות ידע שונות.
2. חשיבות קידום וטיפוח חשיבה ביקורתית ויצירתית. המרחב המאפשר לתלמידים לשאול את השאלות להעביר ביקורת על המידע שהם קולטים ולעבד אותו ממקום הבנתם הינה חשובה כל כך. הבנת חשיבות הדברים תעודד אותנו המורים לאפשר לילדים אלה את הביקורות אודות המידע המועבר אליהם ואת העיבוד הטוב יותר של הילדים את המידע.

# data[].attributes.headline
תובנה מהמסמך

# data[].attributes.subject
תובנה מהמסמך

# data[].attributes.body
ככל שהלמידה חווייתית יותר והתלמיד פעיל יותר בלמידה כך יש יותר הבניית ידע שישתמר לאורך זמן. להפוך את התלמיד ללומד היוצר ידע ממקום פורה של הנאה, הנעה ובסביבה מאתגרת ומזמנת.
לוי נילי

# data[].attributes.headline
תובנה מקרית החומר:

# data[].attributes.subject
תובנה מקרית החומר:

# data[].attributes.body
מקור הידע הוא בתלמיד, שיוצר את הידע תוך אינטראקציה עם מקורות מידע ועמיתים . בקרב תלמידים רבים בגילאים שונים קיימת נטייה לראות את מקור הידע בסמכות חיצונית ,מורה או ספר. אחד האתגרים החשובים בהוראה הוא ליצור תנאים שיאפשרו לתלמידים ליצור ידע ולהיות מודעים לתפקידם המרכזי בתהליך זה .תהליך יצירת הידע הוא תהליך אינטראקטיבי הדורש מהתלמיד לחבר בין ידע חדש לישן , להעריך חלופות וליצור פרשנויות .עמדה זו שמה דגש על חשיבה עצמאית של הפרט. אולם חשיבה זו כמובן אינה מתקיימת בחלל ריק ,אלא בתוך הקשר תרבותי וחברתי של קהילת לומדים.
טניה קפוסטיאנסקי

# data[].attributes.headline
תובנות מקריאת החומר הרלוונטי:

# data[].attributes.subject
תובנות מקריאת החומר הרלוונטי:

# data[].attributes.body
1. ידע משתנה ומתפתח והתלמידים צריכים להיות מודעים לכך משתי סיבות -האחת לגלות רגישות לכך שלאחר יש נקודת מבט שונה.שנייה- מה שאני יודע היום יכול להשתנות מחר.
2. אני רואה עד כמה קשה לילדים בגיל הצעיר לשאול שאלות וזה שלב חשוב מאוד ביצירת הידע ,חיבור בין ידע ישן שיש לילד לידע חדש שהוא בעצמו ייצור. הצעירים שבחבורה עוד לא מספיק מודעים לכך וזהו תפקידנו לא לוותר, ללוות ולהנחות אותם לתובנה זו.
3. שאלות כגון: מדוע זה נכון? כיצד יודעים זאת? הן שאלות המפתחות חשיבה ביקורתית וצורך להצדיק את הידע שרכזו.
4 תובנה חשובה מאוד עבורי הבחנה בין תהליכי חשיבה ואסטרטגיות חשיבה. שאילת שאלות נושא שאנחנו עובדים עמו הרבה לקראת פרוייקט pbl הכרחי וחיוני בתהליכי חשיבה. מיכל ברונר

# data[].attributes.headline
תובנות מתוך המסמך!

# data[].attributes.subject
תובנות מתוך המסמך!

# data[].attributes.body
שיח- על השיח להיותפורה מגרה לחשיבה גבוה. על המורה לנהל זאת בחוכמה ולשלב מדרג גבוה של שאלות.
שרית מוסקונה.

# data[].attributes.headline
תובנות מקריאת המסמך

# data[].attributes.subject
תובנות מקריאת המסמך

# data[].attributes.body
1. ישנה חשיבות על שימת דגש בנוגע לכישורי החשיבה של התלמידים. לשים דגש לא רק על מה שהם יודעים, אלא גם על איך יודעים (אהבתי את המשפט הזה..).
2. ככל שתפיסות התלמידים לגבי ידע מורכבות יותר, הישגיהם הלימודיים גבוהים יותר.
3. חשוב לפתח אצל התלמידים חשיבה ביקורתית ולא לקבע אותם. אלא לפתח אצלם יכולת של הערכה ובחינה של הנושאים השונים.
4. ישנה חשיבות עליונה לפיתוח הידע פיתוח תהליכי החשיבה ואסטרטגיות החשיבה של הלומדים.

נועה שער

# data[].attributes.headline
תובנות מקריאת הדברים

# data[].attributes.subject
תובנות מקריאת הדברים

# data[].attributes.body
1. חשיבה מסדר גבוה צריכה להיות משולבת בתכנים עשירים  ולא מנותקת מהם כמקצוע עצמאי. בתכנים אלו תהיה הדגשה של הבניית ידע ולא של שינון וחזרה.
אסטרטגיות לפיתוח החשיבה הן כלליות ומשותפות לכלל המקצועות.
2. הידע דינמי ומשתנה, ולכן חשוב לפתח אסטרטגיות שעוסקות בחקר , השוואה ובמציאת הקשרים. כמו כן חשוב לפתח את ההבנה שהידע נגיש ולתלמיד יש אפשרות ליצור אותו ולפתח בעזרת מקורות מידע מגוונים, מורים וחברים.
תפארת.

# data[].attributes.headline
תובנה - סוהילה געאר 

# data[].attributes.subject
תובנה - סוהילה געאר 

# data[].attributes.body
התלמיד אשר יהיה פעיל בלמידה , הוא יתעניין בנעשה בכיתה , כאשר הוא מוצא זמן פנוי הוא יתחיל לחקור מושגים , יעזור לתלמידים אחרים , הוא יזכור פריטים לזמן אריך .

# data[].attributes.body
- הוראה מפתחת חשיבה תורמת הרבה להבניית הידע של התלמיד ומסייעת לו להבניתו בדרכים משמעותיות, והופך את הלמידה למשמעותית וחוויתית יותר.
- אסטרטיגיות חשיבה ושיח כיתתי מגרה את התלמידים מבחינה מנטאלית הרבה ומפתח את החשיבה אצלם.
ראדה מסארוה

# data[].attributes.headline
תובנה ורד להב 

# data[].attributes.subject
תובנה ורד להב 

# data[].attributes.body
ידוע שתלמיד פעיל מחשבתית וגם פיזית הלמידה שלו משמעותית ומידע ייצרב לזמן ארוך כמו כן חווית הלמידה. אני שנים למדתי מדעים וכל שיעור שהזדמן לי נתתי לילדים לחקור לבדוק למדוד לתצפת על בעלי חיים צמחים , קרקע זה כמובן עוזר ללמידה משמעותית. בנוסף במדעים יש אסטרטגיה ברורה ממקצועות אחרים יש שלבי ניסוי בהן אנו מזהם את המטרה משערים מה יקרה עורכים ניסוי או תצפית ומסיקים מסקנות זהו כלי שהילדים משתמשים בו בכל שיעור ולכן יש תרגול של הכלי . במקצועות אחרים בכל פעם צריך אסטרטגיה שונה ולכן זה קצת יותר קשה.

# data[].attributes.headline
מתוך קריאה של חלקי המסמך עלו אצלי 2 נקודות עיקריות:

# data[].attributes.subject
מתוך קריאה של חלקי המסמך עלו אצלי 2 נקודות עיקריות:

# data[].attributes.body
1. ידע הנלמד באופן פעיל ומפתח חשיבה הופך לידע פעיל ומקושר, יישמר בזיכרון בצורה טובה יותר ולאורך זמן. כך יהיה גם שימושי בהקשרים רבים. זו כמובן נקודה חשובה ומוכרת היטב בשיח על דרכי הוראה והגישות השונות בשנים האחרונות. מוכר, ידוע וחייב להילקח בחשבון בכל שיעור ושיעור שאנו מתכננים.
2. ההבחנה בין אסטרטגיות חשיבה לתהליכי חשיבה גרמה לי להבין יותר את נקודות החיבור בין שני המושגים.

הילה בן ישראל

# data[].attributes.headline
התובנה שעלתה לי בקריאת הדברים היא הבהרת הקשר בין אסטרטגיות למידה לתהליך הלמידה. כבר הכרתי את המושגים הללו בעבר אבל כאן נהניתי בעיקר לראות כיצד הוא בא לידי ביטוי. שלרוב תהליך למידה בא לידי ביטוי באמצעות שימוש באסטרטגיות למידה שונות, זה כבר שינה לי את ההתייחסות לאסטרטגיות למידה בהן אני משתמשת בשיעור לראות בהן אמצעי ולק רק מטרה.

# data[].attributes.subject
התובנה שעלתה לי בקריאת הדברים היא הבהרת הקשר בין אסטרטגיות למידה לתהליך הלמידה. כבר הכרתי את המושגים הללו בעבר אבל כאן נהניתי בעיקר לראות כיצד הוא בא לידי ביטוי. שלרוב תהליך למידה בא לידי ביטוי באמצעות שימוש באסטרטגיות למידה שונות, זה כבר שינה לי את ההתייחסות לאסטרטגיות למידה בהן אני משתמשת בשיעור לראות בהן אמצעי ולק רק מטרה.

# data[].attributes.body
חגית חצבי

# data[].attributes.body
ראשית לאחר שקראתי  את הבנת מהות הידע ותהליכי יצירת הידע קיבלתי תשובה לשאלה  שכתבתי על הקיר הקודם
על מנת שהתלמיד יפתח את הידע שלו ראשית הוא צריך להגדיל את הידע שלו שלא יסתמך רק על "זיכרון"מידע שניתן לו מהמורה אלא ידע רחב שיווצר לו מפיתוח אסטרטגיות חשיבה וחשיפה שתעורר אותו לסקרנות ללמוד יותר (חשיפה ) לאחר שהגדיל את רמת הידע שלו חשוב לפתח אסטרטגיות העמקה בידע הנרכש והחיבורים וההקשרים למיידעים נוספים (העמקה) אסטרטגית מיון ורק אז יוכל התלמיד לעסוק בחקר ולשאול שאלות פתוחות ברמת חשיבה גבוהה .
שרה אוריאל

# data[].attributes.body
הגישה המשלבת:
- לא ניתן ללמד את אסטרטגיות החשיבה במנותק מהתוכן.
- הפעלת אסטרטגיות חשיבה מתבססת על ידע קודם.
-הבניית ידע היא מילת מפתח בהקשר זה.
- ידע הוא משתנה ככל שהבנתו התרחבה.
-לכל תהליך חשיבה יש כמה אסטרטגיות חשיבה.
-הפעלת חשיבה מטה קוגניטיבית בתהליך החשיבה כולו מאוד הכרחית לקשר את הנלמד לחיי היומיום ולהפוך את הידע למשמעותי ביותר עבור הלומד.

# data[].attributes.body
הוראה מפתחת חשיבה הופכת ידע סביל לידע פעיל ומקושר, או כפי שהוזכר במצגת הקודמת - הופכת מידע לידע, במטרה שהלומד ישתמש בידע שרכש גם מעבר להקשר בו הוא נלמד, כי אם יוכל להשתמש בו בבוא הזמן במצבים שונים שיזדמנו לו.
מאיה בן זקן

# data[].attributes.headline
תובנות מהמסמך:

# data[].attributes.subject
תובנות מהמסמך:

# data[].attributes.body
1. דרך ההוראה המומלצת היא עיסוק באותם התכנים הלימודיים הנלמדים בשיטות הוראה המדגישות הבניית ידע ולא העברת מידע. במקום לעסוק בשינון נעסוק במשימות בעלות חשיבות מסדר חשיבה גבוה.
2. כל אסטרטגיית חשיבה עשויה לשרת מספר תהליכי חשיבה. כמו: השוואה, חקר, ניתוח תוצאות, הבניית מושגים ועוד.
אנה קלישקובסקי

# data[].attributes.headline
ידע מטה אסטרטגי והעברה

# data[].attributes.subject
ידע מטה אסטרטגי והעברה

# data[].attributes.body
כאשר תלמיד עורך רפלקציה על תהליכי החשיבה שלו. זה מאפשר לו להעביר את האסטרטגיות והתובנות שרכש בתהליך בהקשר מסוים לתחום חדש בלימודים או בחיי היום יום. לכן חשוב לתת לתלמידים לכתוב רפלקציה על תהליכי חשיבה ולמידה שעברו.
כנרת הורינג

# data[].attributes.headline
הקניית מיומנויות חשיבה חשובה כמו הקניית ידע ואפילו יותר. אני זוכרת שממש לפני כמה שנים עלה מושג חדש -"למידה משמעותית"  המסר היה ברור שלמידה משמעותית  הכרחית לתהליך ההתפתחות של התלמידים אך לא רק גם להשתלבותו בחברה בתור אדם בוגר. ולכן חשוב לזכור שחווית הלמידה משפיעה על התפתחותו ולתפקודו של הלומד .

# data[].attributes.subject
הקניית מיומנויות חשיבה חשובה כמו הקניית ידע ואפילו יותר. אני זוכרת שממש לפני כמה שנים עלה מושג חדש -"למידה משמעותית"  המסר היה ברור שלמידה משמעותית  הכרחית לתהליך ההתפתחות של התלמידים אך לא רק גם להשתלבותו בחברה בתור אדם בוגר. ולכן חשוב לזכור שחווית הלמידה משפיעה על התפתחותו ולתפקודו של הלומד .

# data[].attributes.body
עינת עזרא

# data[].attributes.headline
השימוש אסטרטגיות חשיבה דורש בסיס של ידע עמוק. למשל אי אפשר לשאול שאלות משמעותיות המובילות לחיפוש תשובות בעלות ערך ללא ידע מוקדם לגבי התחום שלגביו נשאלת השאלה. על כן יש ללמד את החשיבה בשילוב עם תכני  הלימוד.

# data[].attributes.subject
השימוש אסטרטגיות חשיבה דורש בסיס של ידע עמוק. למשל אי אפשר לשאול שאלות משמעותיות המובילות לחיפוש תשובות בעלות ערך ללא ידע מוקדם לגבי התחום שלגביו נשאלת השאלה. על כן יש ללמד את החשיבה בשילוב עם תכני  הלימוד.

# data[].attributes.body
על הצוות החינוכי בבית הספר לטפח בתלמידים מודעות לאופיו הלא- ודאי והמתפתח של הידע, ועל קיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים ומורכבים .
על מנת לטפח את החשיבה הביקורתית אצל התלמידים שלנו יש לעודד אותם  לשאול , לדון, להציג  טענות , ולנמקם באופן בלתי מוטה.
תומאדר אבראהים