# data[].attributes.body
Enligt WHO 2002, är definitionen på palliativ vård den att man vill förbättra livskvaliteten för patienter som har livshotande sjukdomar. Man vill förebygga och lindra lidande i så tidigt skede att man kan behandla smärtan och de andra fysiska symtom som eventuellt kan uppkomma. Man vill också erbjuds personerna psykosocialt och existentiellt stöd.  (Läkemedelsverket 2010)

# data[].attributes.body
Den tidiga palliativa vården är när man inte längre kan bota sjukdomen men kan ge lindring så att man kan leva ett ganska normalt liv, där man försöker bibehålla eller öka livskvaliteten, så att personen kan få möjlighet att få lite livstid till. (läkemedelsverket 2010)

# data[].attributes.body
Den sena palliativa vården är när man har nått livets slutskede, där man bara försöker bibehålla och öka livskvaliteten men inte förlänga livet.
(läkemedelsverket 2010)

# data[].attributes.body
Det viktigaste i den palliativa vården är smärtlindringen. Men man skall inte glömma att människan är som en helhet där den fysiska, psykiska, sociala och de andliga behoven också spelar en stor roll. Denna palliativa vård kan pågå i flera år eller så bara några veckor t om bara några dagar i vissa fall.  (THL 2020)

# data[].attributes.headline
Smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.subject
Smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.body
På grund av det ökande antal åldringar i vårt samhälle är palliativ vård nånting som måste uppmärksammas i hälsovården och som också är i behov av förbättring.

Tidigare erbjöds palliativ vård mest åt cancerpatienter i sjukhusmiljö och palliativ vård är relativt ny hos äldre patienter. Bedömning och hantering av symptom är ett av de främsta  målen för palliativ vård, och det finns stor evidensbaserad litteratur om hur man hanterar symptom.

(WHO, 2011)

# data[].attributes.headline
Forts. smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.subject
Forts. smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.body
Det ökande antalet åldringar betyder att sjukdomarna under de senaste åren av livet ändras. Allt fler dör av kroniska försvagande tillstånd, såsom hjärt- och kärlsjukdom, kronisk obstruktiv lungsjukdom, diabetes, cancer och demens.
Många av dessa sjukdomar förekommer ofta tillsammans. Oftast får dessa patienter symptom lindrande medicinering men i många fall är har smärtlindringen komplexa behov och palliativa vårdtjänster måste utvecklas. Polyfarmasi innebär att fler läkemedel ordineras åt patienten men kan orsaka biverkningar.
(WHO, 2011)

# data[].attributes.headline
Smärtlindring inom palliativ vård hos äldre, demens

# data[].attributes.subject
Smärtlindring inom palliativ vård hos äldre, demens

# data[].attributes.body
En fjärdedel av personer i 85 år och äldre ålder har demens och de kan ha behov av smärtlindring och palliativ vård när som helst i sjukdomsbanan och inte bara i terminalfasen.
(WHO, 2011)
Olika forskningar visar att demens ökar smärttoleransen medan andra undersökningar visar att patienter tros lida av smärta i slutskedet.
Det är alltså väldigt utmanande att bedöma smärta hos patienter med demens också utmanande när patienten ofta inte har kapacitet att kommunicera eller utrycka sin smärta.
(Wale J., 2014)

# data[].attributes.headline
Forts. smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.subject
Forts. smärtlindring inom palliativ vård hos äldre

# data[].attributes.body
Det viktigt att kunna läsa patientens på basis av observation. Ifall en patient inte får behandling mot sin smärta kan det leda till beteendemässiga förändringar som aggressivitet och upphetsning.
Det har forskats mycket i just ämnet förståelse för smärtans fysiologi och man har kommit fram till att individens svar på smärta kan ha en genetisk grund.  (Wale J., 2014)
Det behövs mera forskning i ämnet i och med att det inte finns så mycket evidensbaserad litteratur inom området av palliativ vård för äldre. Svårigheter att dämpa smärta ligger mest hos åldringar som har symptom med smärta i nervsystemet eller ifall man har flera sjukdomar och symptom samtidigt. (WHO, 2011)

# data[].attributes.headline
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer

# data[].attributes.subject
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer

# data[].attributes.body
Smärtlindring utgör en mycket stor del i vården av terminala cancerpatienter. Beroende på forskning, upplever till och med 100 procent av cancerpatienter cancerrelaterad smärta. (Smith & Saiki 2015)

# data[].attributes.body
WHO har gjort upp en modell för att bedöma det riktiga behovet av analgetika, en s.k. smärttrappa. För att kunna bedöma nivån av smärtan bör man först alltså evaluera den. Det görs genom att ta reda på (1) patientens egen upplevelse, (2) patientens beteende, (3) smärtans intensitet, (4) en detaljerad anamnes gällande smärtan, (5) patientens psykologiska tillstånd, (6) en noggrann hälsogranskning, (7) olika prover och utredningar, och (8) uppföljning av behandlingsresultat.
Utgående från smärtans intensitet väljer vi alltså en av tre ”trappor”. De är indelade på följande vis:

1.     non-opioider vid mild smärta

2.     opioider för mild till moderat smärta

3.     opioider för moderat till svår smärta. (WHO, 1996)

# data[].attributes.body
(WHO, 1996)

# data[].attributes.headline
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer - Förr

# data[].attributes.subject
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer - Förr

# data[].attributes.body
Enligt en artikel från 2004, är de finska vårdrekommendationerna mer tydligt anpassade utgående från WHOs rekommendationer. Läkare och vårdpersonal uppmannas att följa smärttrappan vid vård av cancerrelaterad smära dvs. börja behandlingen med NSAID-preparat och parasetamol och först då smärtan blir värre, flytta till svaga, och därefter ytterligare, starka opioider. (Paija, O., 2004)

# data[].attributes.headline
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer - Idag

# data[].attributes.subject
Smärtlindring inom palliativ vård för patienter med cancer - Idag

# data[].attributes.body
I Finland och Sverige har vi flyttat bort från dessa rekommendationer nästan helt, och baserad på evidens, börjat administrera opioider för svåra smärtor direkt, utan att först ge non-opioider eller svagare opioder. Enligt evidens leder förlängd behandling utan opioider enbart till förlängda smärtor hos patienter, och därför har man flyttat till att använda sig av nästan enbart opioider för behandling av cancerrelaterad smärta, ofta dock i kombination med NSAID-preparat eller paracetamol. (Käypähoito.fi, 2019 & Region Jönköpings län, 2011)

# data[].attributes.body
Lidandet är ett viktigt begrepp inom vårdvetenskapen. Dess lindring spelar en stor roll inom vårdandet( Arman, 2017 s 213). I tanke på vår tematik, upplever vi att detta begrepp är mycket aktuellt.

Då man kopplar ihop smärta och lidande, är det bra att komma ihåg att dessa två dock inte alltid går hand i hand. Det går att lida emotionellt utan uppleva fysisk smärta (Jylhäkangas 2015 s. 7). Lika väl går det att uppleva fysisk smärta utan att personen upplever att hen lider.
Då en person upplever att hens helhet och kontroll blir sämre, upplever hen ofta lidande. Då vi t.ex. talar om smärta och lidande, lider personen ofta först i det skedet som smärtan börjar påverka hur hen klarar av att leva tillsammans med andra människor eller då smärtan hotar att inverka på de mål hen har i livet. (Wiklund 2003 s. 101- 103)

# data[].attributes.body
Wiklund (2003 s 102) skriver i sin bok Vårdvetenskap i Klinisk praxis om Katie Erikssons teori om hur lidandet kan delas in i tre olika ”kategorier” beroende var ursprunget till lidandet ligger. Dessa olika ”kategorier” av lidande är sjukdoms-, vård-, och livslidande. Wiklund exemplifierar dessa olika ”kategorier” i boken utgående från sin egen erfarenhet hon haft med hjärtopererade patienter. (Wiklund 2003 s 102)

# data[].attributes.body
Sjukdomslidande kan bero på en fysisk smärta som är som symptom i en sjukdom liksom också p.ga. de olika känslorna som kan väckas inom en sjukperson eller p.ga.  olika begränsningar som sjukdomen kan hämta med sig. Ett exempel på dess begräsningar kan t.ex. vara begränsad fysisk prestationsförmåga. (Wicklund 2003 s 102-103)

# data[].attributes.body
Livslidande handlar om hur människan förhåller sig till sitt egna liv och sig själv. Dock är sjukdomslidandet och livslidandet också ihop kopplade. Ofta börjar människor fundera b.la. över sin egen existens vid insjuknande och detta kan orsaka livslidande. Då en person lider av livslidande kan hen t.ex. känna sig otillräcklig och känna oro och ångest över att man inte mera har samma funktionsförmågor som tidigare. Vid en akut sjukdom eller någon annan stor förändring i livet kan personen börja reflektera över liv och död och inse även sin egen dödlighet vilket kan vara mycket. känsloväckande i vissa fall (Wiklund 2003 s. 108-109)

# data[].attributes.body
Vårdlidande beror på brister av vård liksom det också kan komma som en följd av någon vård behandling.  Om en person t.ex. blir utan den vård hen behöver kan det leda till att hens sjukdom förvärras och att även sjukdomslidande blir värre. Vårdpersonalens beteende och hur vårdaren bemöter patienten kan också orsaka vårdlidande ifall patienten t.ex. känner att hen inte blivit bemött på önskat sätt, att hens känslor eller upplevelser blivit kränkta eller om hens värdighet blir kränkt. (Wicklund 2003 s 104-105)

# data[].attributes.body
Det är ett ämne som det skrivs om runt om i världen. Artiklarna belyser ämne med ett positivt ljus, även om det är sorligt. Många artiklar i dagens läge handlar mycket om Covid-19 och medicinsk cannabis. Vi fokuserade mera på hur sociala median ser på medicinskt cannabis som en smärtstillande.

# data[].attributes.body
Användning av cannabis har det skrivits om länge samt demonstrerats. Det finns många olika artiklar som har skrivits om hur cannabis kan användas för att lindra smärtan hos patienter, så som cancerpatienter eller MS-patienter. I Finland är det väldigt få som har tillstånd till rökbar cannabis, i stället används ett läkemedel, Sativex, som innehållet extrakt från cannabisväxten. Enda sättet att få tillstånd till rökbar cannabis är om inget annat läkemedel lyckas lindra smärtan (YLE, 2018).

# data[].attributes.body
En artikel skriven av HBL nämner hur samhället ser på användningen av cannabis som ett medicinskt läkemedel. Pekka Hakkarinen är en forskningsprofessor på THL berättar hur han och sin kollega hade publicerat ett blogginlägg där de talade om att narkotikabruk skulle avkriminaliseras så fick de ingen hatstorm, utan det blev en konstruktiv diskussion. I artikeln skrivs det också om varför cannabis inte används som smärtlindring är på grund av att den allmänna sjukförsäkringen ersätter inte cannabisläkemedel (HBL, 2019)

# data[].attributes.body
I Sverige används medicinskt cannabis för palliativ vård samt vid kroniska smärttillstånd. Patienterna behandlas ofta med en cocktail av smärtmediciner där medicinsk cannabis blir en av flera, den kompletterar opiaterna som oftast används. Orsak till varför medicinskt cannabis används i stället för opiater är på grund av att opiater  brukar oftast ha allvarliga biverkningar varav en är att andningen påverkas, medan medicinskt cannabis inte har den påverkan (Vetenskap & Hälsa, 2020).

# data[].attributes.body
De artiklar som vi hittade om smärtlindring var faktabaserade och hade med en intervju med en överläkare eller dylikt. Det fanns många diskussions forum som man hittar folk med olika åsikter. Ett exempel är från forumet "Reddit", var alla har sin egna användare med ett online alias. Det finns påståenden som görs som är falska, men då kommer ofta korrigeringar med en källhänvisning. Vi kollade in ett par gamla inlägg angående användning av medicinskt cannabis och majoriteten av användarna verka nyfikna hur det påverkar och varför man använder det. Flera skriver in sina egna upplevelser och vad det är för sjukdom som de lider av och hur det har hjälpt deras tillstånd.

# data[].attributes.body
Arman M., 2017, Lidandet, Bergbom I., & Wiklund L. (red.) Vårdvetenskapliga begrepp i teori och praktik, 2 uppl., Studentlitteratur, Lund

Bild, tillgänglig: https://images.app.goo.gl/ZnEHvFwsCypnizWm9 Hämtad: 9.3.2021

Brink, A., 2018, Användningen av medicinsk cannabis har ökat - klart vanligare i Finland än i Svergie, Svenska YLE, 16.01.2018, Tillgänglig: https://svenska.yle.fi/artikel/2018/01/16/anvandningen-av-medicinsk-cannabis-har-okat-klart-vanligare-i-finland-an-i  Hämtad: 25.02.2021

Hansdotter, Å., 2020, Ovanligt med medicinsk cannabis vid smärta, Vetenskap & Hälsa: Strategier mot smärta, Våren 2020, s. 19, Tillgänglig:  https://www.vetenskaphalsa.se/medicinsk-cannabis/ Hämtad: 25.02.2021

Jylhäkangas L., 2005, Kuolema ja Kipu, Elore, 12(1), Hämtad: 22.2.2021 Tillgänglig https://journal.fi/elore/article/view/78495 1

Käypähoito, 2019, Palliatiivinen hoito ja saattohoito. Käypä hoito -suositus. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Palliatiivisen Lääketieteen yhdistyksen asettama työryhmä. Tillgänglig: www.kaypahoito.fi/hoi50063 Hämtad: 9.3.2021.

Läkemedelsverket 2010. 2010 Information från läkemedelsverket 6:2010 Smärta i livets slutskede ny rekommendation. Tillgänglig:

https://www.lakemedelsverket.se/48ff45/globalassets/dokument/behandling-och-forskrivning/behandlingsrekommendationer/behandlingsrekommendation/behandlingsrekommendation-smartlindring-i-livets-slutskede.pdf Hämtad:8.2.2021

Paija, O., 2004, Koskeeko syöpäpotilaan kipu lääkäriä? Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim. Tillgänglig: https://www.duodecimlehti.fi/lehti/2004/6/duo94162. Hämtad: 9.3.2021.

Reddit, 2019, Tillgänglig: https://www.reddit.com/r/AskReddit/comments/a0kqi6/users_of_medicinal_marijuana_why_do_you_use_it/ Hämtad: 25.02.2021

Region Jonköpings län, 2011, Cancerrelaterad smärta. Tillgänglig: https://plus.rjl.se/infopage.jsf?childId=14707&nodeId=39805. Hämtad: 9.3.2021.

Smith, T.J. & Saiki C.B., 2015, Cancer pain management. Tillgänglig: http://dx.doi.org/10.1016/j.mayocp.2015.08.009. Hämtad: 9.3.2021.

Sundman, S., 2019, Svårt få medicinsk cannabis i Finland – men vi går mot en liberalare politik, HBL, 13.01.2019, Tillgänglig: https://www.hbl.fi/artikel/svart-fa-medicinsk-cannabis-i-finland-men-vi-gar-mot-en-liberalare-politik-2/  Hämtad: 25.02.2021

THL 2020. 2020 Vad är palliativ vård Tillgänglig: https://thl.fi/sv/web/aldre/vard-i-livets-slutskede/vad-ar-palliativ-vard Hämtad 8.2.2021

Wale J., 2014, Exploring key topics in palliative care: pain and palliative care for older people, Clinical medicine, vol 14, nr. 4. Tillgänglig: http://web.a.ebscohost.com.ezproxy.arcada.fi:2048/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=5&sid=37d5da5c-518d-4b34-ae1e-9c46f2de5ae4%40sessionmgr4007 Hämtad: 25.2.2021

Wiklund L., 2003, Vårdvetenskap i Klinisk praxis, Natur & Kultur, Stockholm

WHO, 1996, Cancer pain relief: with a guide to opioid availability (2nd ed). Tillgänglig: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/37896/9241544821.pdf?sequence=1. Hämtad: 9.3.2021.

WHO, 2011, Palliative care for older people: better practices, World health organization. Tillgänglig: https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0017/143153/e95052.pdf Hämtad: 9.3.2021