# data[].attributes.body
For at forstå denne generator, som hyppigt bliver omtalt i denne opgave, må man anvende nogle fysiske sammenhænge.

Når vandet drejer turbinen rundt vil der ofte være en magnet tilkoblet aksen af denne turbine. Magneten påvirker så magnetfeltet omkring en spole, hvor elektronerne i ledningen vil bevæge sig grundet denne påvirkning fra magnetfeltet. Hvis man skal definere strøm, er det en bevægelse af elektroner i en ledning. Man vil kunne regulere hvor meget energi man vil omdanne, ved at ændre mængden af den kinetiske energi fra vandet, som påvirker hastigheden på turbinen. Endvidere kan man også have en kraftigere magnet og en større spole med flere vindinger.

# data[].attributes.body
Fordele:
-Vedvarende, grundet vand systemerne  naturligt bliver fyldt op af nedbør.
-Forurener ikke
-Stærkt automatiseret, hvilket giver lave arbejdsomkostninger.
-Sikre stor og sikker energiproduktion, grundet dets lange levetid.

Ulemper:
-Kræver stor mængde plads.
-Store grupper af mennesker bliver nødt til flytte og finde et nyt sted at bo, for at gøre plads til vandkraftværket.
-Kan påvirke de lokale økosystemer ved opførelsen af vandkraftværket.
-Vanskeligt at finde en passende vandkilde
-Kan reducere fiskebestanden
-Kan påvirke strømmen.
-Dyrt at opføre. (Kan dog ses som en god investering)

# data[].attributes.body
I Danmark anno 2016 findes der i alt fire aktive vandkraftværker. Dette antal vil i fremtiden stige, idet der er begyndt at komme flere og spændende projekter frem. Så sent som den 27. 2016 fik et nyt projekt tilladelse til at starte et energianlæg beliggende i Lillebælt nord for Brandsø, projektet er startet af Weptos A/S. Ydermere vokser antallet af forsøgsanlæg for bølgekraft også, et af de store er blandt andet et projekt startet af Wavepiston, hvor de vil lave et i alt 410 langt bølgeanlæg ud for Hanstholm havn. Dette er ikke det eneste tilfælde, desværre er det sådan at bølgeenergi, trods en god flok forskeres ihærdige forsøg, endnu ikke har kunnet skabe tilfredsstillende resultater. Derfor er bølgeenergi stadig på forsøgsstadiet, hvor nogle mener at det for altid vil være sådan. (IKKE SANDT KASPER?!?! ELSK MIG KASPER) Derfor er dæmninger langt mere udbredte, idet det er muligt at skabe strøm man reelt kan benytte sig af.
Fremtiden for dæmninger og vandkraftværker ser generelt lys ud. Vandkraftværker er veludviklet i Europa og tallene for elproduktion af vandkraftværker vil stige, men den samlede elproduktion vil falde en smule, idet det er svært at lagre energien er svært. En ting der forhindrer vandkraftværkerne i at lagre el er blandt andet de små lagrer, som bliver bygget. Det er sådan at man typisk bygger flere små vandkraftværker, grundet det er meget pladskrævende.

Når det kommer til bølgekraft og lignende er der også her store forhåbninger og planer for fremtiden. Det der har størst potentiale er bølgeenergi, hvor havbølger udnyttes. Her skal havstrømme og vind, danne grundlaget for produktionen af energi. Det har som sagt stort potentiale, men det har i mange år været i forsøgsstadiet. Teknologien er på nuværende tidspunkt ikke god nok til at kunne anvendes som en kilde til energi, ydermere er teknologien endnu for dyr. Der er tale om teknologier om blandt andet osmosekraftværker og tidevandsenergi, hvor der i et osmosekraftværk trækkes ferskvand gennem saltvand, som skaber el der driver en turbine. Tidevandsenergi er udnyttelsen af forskellen på vandstanden mellem flod og ebbe og lignendende, hvor strømmen er meget forudsigelig, det er her meningen at udnytte den energi der bliver skabt af vand, lidt ligesom ved bølgekraftværker.

# data[].attributes.body
I Danmark kommer 0,1 procent af elforbruget fra danske vandkraftværker. Det største vandkraftværk i Danmark er Tangeværket som er beliggende i Gudenåen. Det producerer 11 mio. kWh om året. Andre værker der bør nævnes er blandt andet Holstebro vandkraftværk og Karlsgårdeværket. Som man kan se ud fra tallene er vandkraftværker ikke særligt udbredt i Danmark. Med vores lille og flade landskab har vi ikke særligt meget plads og potentiale for vandkraftværker, som kræver meget plads for at kunne fungere optimalt. Til gengæld køber vi meget el af Norge og Sverige, som anvender vandkraft i stor stil. Prisen er nemlig fordelagtig, med sin pris på omkring 5 øre pr kWh for vandkraft energi mod 20 øre pr kWh produceret af kulkraft. Hele jordens samlede elproduktion, kommer de 7% fra vandkraft.

# data[].attributes.body
Når vi kigger på dæmningerne, er det vigtigt at forstå, hvilken rolle vandets kredsløb spiller!

Hvis vandet ikke havde noget kredsløb ville dæmningerne være langt mindre successfulde. Som det kan ses på tegningen her under, fordamper vandet fra søen ved bunden af dæmningen og som det stiger til vejrs kondenserer/fortættes det og senere falder det som nedbør og falde ned gennem dæmningen igen. Hvis dæmningen er bygget rigtig højt oppe kan nedbøren også falde som sne.

# data[].attributes.body
Ved osmose udnytter man den energi, der bliver frigivet, når man blander saltvand med ferskvand.

Saltvand og ferskvand sendes ind i adskilte beholdere. Den membran der adskiller de to beholdere er delvist gennemtrængelig, så vandmolekylerne kan trænge igennem. Saltvandsmolekylerne tiltrækker ferskvandsmolekylerne gennem membranen. På denne måde skabes der et osmotisk tryk i saltvandsbeholderen og dette tryk bruges til at drive en turbine, som genererer strøm.

Teknologien har stort potentiale men det er stadig for dyrt at producere membranerne. Dog åbnede det første uden for Oslo i 2009.

# data[].attributes.body
Ved bølgeenergi udnytter man den kinetiske energi i bølgerne i havet. Dette gør man vha. store anlæg og også her omdannes energien i en generator.

På overfladen af vandet ligger der en lang række bolde. Disse bolde løftes hver gang der kommer en bølge og er fastgjort til en form for metalarm, som sidder på en generator. Når boldene bevæger sig bevæger armene sig også og dermed genereres der strøm i generatoren, som er placeret i den anden ende af metalarmen. Hermed bliver den kinetiske energi fra bølgerne omdannet til elektrisk energi.

Vigtigt er det at huske at disse er generelle skildringer af bølgekraft, og der eksisterer selvfølgelig mange forskellige varianter.

# data[].attributes.body
Her udnytter man tidevandet, hvor der nede i vandet er nogle turbiner som drejer rundt ift. vandets bevægelse. Når tidevandet rammer turbinerne vil de dreje hurtigere rundt, fordi vandet stiger. Denne teknik har potentiale fordi det er meget forudsigelig, dog er der kun få velegnede steder.

# data[].attributes.body
Uddrag fra Danmarks Energiaftale fra 2012 under sektionen:

Udbygning af vindkraft og andre VE teknologier

Der sker en forlængelse af den eksisterende PSO-finansierede pulje til nye VE teknologier til elproduktion (sol, bølger mv.) på i alt 100 mio. kr. over 4 år.

Der afsættes i alt 25 mio. kr. i 2014-2015 til støtte til anlæg og demonstration af bølgekraftprojekter.

# data[].attributes.body
Der findes flere typer af dæmninger, alle med forskellige formål. I denne opgave fokuserer vi selvfølgelig på de dæmningerne, der bliver bygget i forbindelse med et vandkraftanlæg. Produktionen af elektricitet i en dæmning sker som følgende: Vandet, der til at starte med befinder sig i et reservoir bagved dæmningen, bliver ført gennem rør, hvor der sidder turbiner som drejer rundt grundet påvirkningen fra det faldende vand (strømmen i vandet skubber turbinerne). Turbinerne består af hjul med store krumme blade og deres akse er forbundet til en generator som så omdanner den kinetiske energi fra vandet til elektrisk energi.

# data[].attributes.headline
Mekanikken inde i dæmningen - Illustreret og forklaret

# data[].attributes.subject
Mekanikken inde i dæmningen - Illustreret og forklaret

# data[].attributes.body
Vandkraft i Danmark

I 2015 bidrog vandkraft med 0,1 procent af den samlede danske elproduktion.

Danmark havde i slutningen af 2015 tre bølgekraftdemonstrationsprojekter.

Vandkraft i EU

Ifølge brancheorganisation Eurelectric udgjorde vandkraft i 2013 ca. 16 % af EU's elproduktion og ca. 54 % af den samlede produktion af vedvarende elektricitet.

Vandkraft i Norden

Vandkraft omfatter mere end 99 % af den samlede elproduktion i Norge, der er Europas største vandkraftproducent.

I Norge dækker vandkraft næsten hele elektricitetsproduktionen, mens Finland får dækket ca. 20 procent, Sverige ca. halvdelen og Island henved 80 procent.

Vandkraft i verden

7 procent af verdens totale energiproduktion kommer fra vandkraft.

Verdens største vandkraftværk ligger i Kina og hedder De Tre Slugters Dæmning. Det kan producere 18.460 MW om året – hvilket faktisk ikke bare gør det til verdens største vandkraftværk – men det største kraftværk i verden af alle typer. Når værket er fuldt udbygget er den forventede kapacitet på 22.500 MW. Den opdæmmede sø, eller vandreservoiret er mere end 600 km langt og kan rumme 39,3 km³ vand.

# data[].attributes.body
Vandkraft er en vedvarende og grøn energikilde, hvilket vil sige, at den ikke er skadelig for miljøet. Den energi, man udvinder fra vandkraft, er CO2-neutral og påvirker derfor ikke kulstofkredsløbet. Det er energikilder som denne, vi skal satse på, hvis vi vil mindske eller til dels bremse den aktuelle globale opvarmning.

Dog kan vandkraft være skadeligt for miljøet på anden vis. Ved installationen af en dæmning kan biodiversiteten i et vandløb blive skadet på den måde, at der vil være mindre variation i den levende natur. Dog arbejder man på at finde løsninger, der skal kunne opretholde biodiversiteten.

# data[].attributes.headline
Hvordan får man elektrisk energi ud af vand? (mini overblik)

# data[].attributes.subject
Hvordan får man elektrisk energi ud af vand? (mini overblik)

# data[].attributes.body
Når man benytter sig af vandkraft, så udnytter man den energi der ligger i vandets bevægelse. Altså omdanner man kinetisk energi til elektrisk energi. Der findes to former former for vandkraft enten dæmning eller bølgeenergi.

# data[].attributes.body
Vandkraft er sandsynligvis en af de ældste former for udvinding af CO2 neutralt energi. Helt tilbage i det gamle feudale Japan og middelalder Europa er der blevet brugt vandmøller til at bla. male korn til mel.
i 14-1500 tallet blev dæmninger og vandhjul en vigtig del af Vesteuropas industri da de kunne trække næsten alle datidens maskiner
I nyere tid er det meget spredt hvilke lande der bruger vandenergi, da det kræver meget at udnytte det. Specielt dæmningen, som er en af de bedste måder at udnytte vandenergi, har sine problemer. For det første skal du have et ordentligt vandløb, men når man bygger en dæmning skaber det også massive oversvømmelser. I lande som Frankrig, Sverige, østrig og Norge er vandkraft en relativt stor del af deres el produktion. Specielt Norge, som er Europas største vandkraftproducent, har været ekstremt dygtige til at udnytte denne form for energi .