# data[].attributes.headline
Sociale dimension i laborantuddannelsen 

# data[].attributes.subject
Sociale dimension i laborantuddannelsen 

# data[].attributes.body
Efter 1års praktik har de studerende en klar forstilling. Spørgsmål er om det kommer for sent i forløbet mht. fastholdelse.

# data[].attributes.body
Vi er enige om at det er særdeles vigtigt at de studerende får en god praktikplads som er i stand til at være en aktiv del af uddannelsen i praktikperioden. Vi laver i dag ikke en oversigt over gode og dårlige praktikpladser, hvorved vi ikke udnytter den viden vi allerede har i organisationen til at skabe grundlaget for en arbejdsidentitet under praktikperioden.

# data[].attributes.headline
Tanker på vores præsentation på hjemmesiden af laborant

# data[].attributes.subject
Tanker på vores præsentation på hjemmesiden af laborant

# data[].attributes.body
Der mangler lidt om apparat-servicering og dokumentationkrav i arbejdslivet. Der siges at laboranter (på akademiet) kan arbejde i eget tempo. LOL. Til gengæld synes vi at titlen "laborant" sigende nok. En person på gaden har en klar billiede i hovedet, som desværre er forkert.

# data[].attributes.body
Vi mener at den nuværende studieordning er for utydelig/ ukonkret. Vi har derfor en god mulighed for at konkretisere det i den nye studieordning, og har besluttet at benytte 3-4 dage i juni og 5 dage i august til dette. Vi kunne måske søge inspiration hos MMD og deres operationelle læringsmål. Det vil sikre bedre sammenhæng, større tydelighed i uddannelsen, kommunikationen, og dermed give et bedre grundlag for at skabe en arbejdsidentitet. Det kan måske også sikre at vi kommer dybere i relevansen for industrien/ aftagerne.

# data[].attributes.body
Vi formoder at virksomhederne/ aftagerne har et meget begrænset kendskab til uddannelsen generelt. Det kunne være spændende at få flere facts på bordet: At lade de studerende foretage spørgeskemainterviews per telefon til 'aftagerområdet' samt inddrage et udvalg af aftagere til at validere vores afkodning af den nye studieordning.

# data[].attributes.body
Selve titlen Serviceøkonom er ikke beskrivende nok for uddannelsen. Den engelske 'oversættelse': AP Service, Hospitality & Tourism Management er meget mere tydelig, og giver dermed de studerende en bedre 'start' forståelse for hvad uddannelsen drejer sig om. Der er endvidere udfordringer med at studieordningen og kommunikationen omkring uddannelsen siger 'leder', hvilket er forkert. Der er i højere grad tale om en specialistuddannelse

# data[].attributes.body
Den nye studieordning giver os mulighed for at definere en række emner der skal være styrende for uddannelsen.
Emner sættes ind i et case baseret forløb i samspil med en virksomhed.

# data[].attributes.body
Praktikken er i høj grad medvirkende til at forankre særligt beskæftigelsesidentiteten og den professionelle identitet

# data[].attributes.body
Hvor høj grad JT beskæftiger sig med
- Karriere Identitet
- Beskæftigelses Identitet

- Professionel Identitet

- Organisations Identitet

Vi oplever selv at vi beskæftiger os en del med det. Ved opstart af fag eller undervisningsforløb gennemgås anvendelsen i erhvervet. Vi afholder karrieredage hvor de studerende kan møde tidligere studerende og høre om deres karrierevej og nuværende arbejdsfunktioner.

Også praktikfremlæggelserne for begge årgange tjener til at øge arbejdsidentiteten.

Både praktikfremlæggelser og karrieredage er de primære aktiviteter der tjener til at fx øge bevidstheden med person-organisation fit. Bevidsthed om arbejdscentralitet forgår især i personlig dialog/vejledning af den enkelte studerende.

Virksomhedsbesøg og gæsteunderisning kan øge den sociale dimension af arbejdsidentiten, men ikke nødvendigvis den psykologiske. "Hvad synes jeg ville være sjovt/spændende/meningsfuldt at lave vs. hvad ville jeg med min læringsstil, arbejdsform, robusthed stressniveau mm. passe til"

# data[].attributes.headline
Hvad vil vi gerne vide mere om (Laborant)

# data[].attributes.subject
Hvad vil vi gerne vide mere om (Laborant)

# data[].attributes.body
- Hvor arbejder laboranter egentlig? Kan vi via fx Laborantforeningen få tal på, hvor mange %, der arbejder inden for hvilket felt? Og inden for hvilket firma? (Det vil gavne for vores dannelse af de studerendes jobidentitet, hvis vi kan give konkrete eksempler på fysiske virksomheder!)

# data[].attributes.body
Ideer:

Virksomheder, der kunne lege praktik light med vores studerende, ophæve ideen med ét stort virksomhedsbesøg.

Vores udfordring: Vi kan godt fortælle og vise hvad de laver, men de studerende kan falde i den fælde at blive lidt for brede, og ikke få en meget specifik force.

Specialiseringsforsøg i fagene, kunne overvejes.

Vi står over for en snarlig ny studieordning, som specialiserer mere i forhold til det, en multimediedesigner laver.

En workshopdag  med viden vis jobannoncer og erhvervsinteressenter.

# data[].attributes.body
At laborant har en stærk professionel identitet afspejles også i, at laboranter har deres egen fagforening (som er en underafdeling af HK). I fagforeningens blad bliver der gjort en del ud af de forskellige jobfunktioner, laboranter varetager. Dermed er det med til at forme vores studerendes faglige bevisthed - hvis de er medlemmer af fagforeningen og bladrer i dens medlemsblad ... vi kender dog ikke de studerendes organisations-%.
Uddannelsen søger aktivt at udnytte fagforeningen bla. som identitestskabende, idet vi meget tidligt i studiet inviterer fagforeningen ind i klasselokalet.

# data[].attributes.body
Kan I huske den her?

# data[].attributes.body
Indeholder en høj grad af arbejdsidentitet for HP og PP
Indeholder en laveere grad af arbejdsintensitet for MN og LA.

Beskrivelsen af alle studieretninger indeholder en meget høj grad af arbejdsidentitet.

Selve studieordningen indeholder derimod kun en lav grad af arbejdsidentitet.

# data[].attributes.body
På laborant har vi en ret stærk professionel identitet, som vi ofte appellerer med i timerne: "Dette her skal en laborant kunne"  - sådan motiverer vi, hvorfor de studerende skal lære forskellige emner.
På job-identiteten er vi mindre konkrete - I hvert fald gør vi ikke meget ud af, at en væsentlig del slet ikke arbejder i laboratorium. På en måde snyder vi altså de studerende lidt ... omvendt er laboratorie-baggrunden stadig basis for, at kunne bestride "kontor-laborantstillingerne". Vi ville gerne være bedre til at lære de studerende 1) hvor meget, de kommer til at problemløse på apparater 2) Hvor meget, de manuelle funktioner er overtaget af robotter. Ad 1)  prøver vi absolut at lære de studerende det; men de tror ikke på os - de tror, at det kun er skoles gamle apparater, der kræver så meget problemløsning.
Mht. karierre-identiteten er fleksibilitet et nøgleord - bl.a mangelen på praktikpladser gør, at langsigtet karriere-planlægning  er urealistisk.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1eLT63coGsvQ52SWYxrtqCYg27GnRBAz-Gkd4-BaxAmM/edit?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Hvad er vores arbejdsidentitet? Hvem er vi? (EASJ)

# data[].attributes.subject
Hvad er vores arbejdsidentitet? Hvem er vi? (EASJ)

# data[].attributes.headline
Handler det om, med henvisning til piloterne og landmændene, at vi skal vække de studerendes drømme?

# data[].attributes.subject
Handler det om, med henvisning til piloterne og landmændene, at vi skal vække de studerendes drømme?