# data[].attributes.headline
2017 liblikas ehk sini-paelöölane(Andra, Merit, Lisett)

# data[].attributes.subject
2017 liblikas ehk sini-paelöölane(Andra, Merit, Lisett)

# data[].attributes.body
Sini-paelöölane on meie suurim öölane. Tema tagatiibadel on sinised vöödid. Liblikas jääb vaenlasele raskesti nähtavaks kuna tema varjevärvusega eestiivad peidavad erksamaid kehaosi. Sini-paelöölane on levinud laialdaselt Kesk-Euroopasse ja Põhja-Euroopasse, natukene ka Lõuna-Euroopasse. Nad toituvad erinevatest papli puudest.

# data[].attributes.headline
2017 aasta seen on harilik kukeseen ehk kantarell on kukeseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik. Oma iseloomuliku kuju, värvi, lõhna ja maitse tõttu on seda teistest seeneliikidest võrdlemisi kerge eristada. Kukeseene lähimad sugulased meie metsades on kollakas kukeseen ja lehter-kukeseen. Kukuseene populaarsus turuseenena ahvatleb teda kunstlikult kasvatama, aga katsed selles suunas pole vilja kandnud ja jäävadki lootusetuks, sest kukeseen kasvab ainult sümbioosis puudega, moodustades nende juurtega mükoriisa. Kukeseeni võib leida juuni lõpust kuni sügise esimeste tugevate öökülmadeni. Kukeseen sisaldab vett (91-93% kaalust), valke (2,5%), süsivesikuid glükogeeni ja trehhaloosi (2%), rasvu (0,4%), kiudaineid, beetakaroteeni, D- ja B-vitamiini.

# data[].attributes.subject
2017 aasta seen on harilik kukeseen ehk kantarell on kukeseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik. Oma iseloomuliku kuju, värvi, lõhna ja maitse tõttu on seda teistest seeneliikidest võrdlemisi kerge eristada. Kukeseene lähimad sugulased meie metsades on kollakas kukeseen ja lehter-kukeseen. Kukuseene populaarsus turuseenena ahvatleb teda kunstlikult kasvatama, aga katsed selles suunas pole vilja kandnud ja jäävadki lootusetuks, sest kukeseen kasvab ainult sümbioosis puudega, moodustades nende juurtega mükoriisa. Kukeseeni võib leida juuni lõpust kuni sügise esimeste tugevate öökülmadeni. Kukeseen sisaldab vett (91-93% kaalust), valke (2,5%), süsivesikuid glükogeeni ja trehhaloosi (2%), rasvu (0,4%), kiudaineid, beetakaroteeni, D- ja B-vitamiini.

# data[].attributes.body
(Keitlin,Mirjam,Johanna)

# data[].attributes.headline
2017 aaata puu - Viirpuu (Kevin, Linda-Mai, Darina)

# data[].attributes.subject
2017 aaata puu - Viirpuu (Kevin, Linda-Mai, Darina)

# data[].attributes.body
Kasvavad tavaliselt 5 - 15 m kõrgusele. Eestis kasvab neid 11 liiki. Sissetoodud liike ja vorme on teada üle 60. Viirpuid kasvatatakse parkides, aedades, ilu-ja hekitaimedena. Noortel puudel on hall tüvi. Viirpuud pakuvad toitu ja peavarju paljudel lindudele ja imetajatele.

# data[].attributes.headline
2017 aasta orhidee on harilik muguljuur. Harilik muguljuur on käpaliste sugukonna muguljuure perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik. Elukoht on lubjarikka mullaga, niisked ning madala taimestikuga rannaniit. Kõrgus on 10-20 cm. Varre alusel asuvad kaks umbes 5 cm pikkust vastakut kollakasrohelist süstjat lehte. Õitseb juunist juulini. Liik on ohustatud kogu Euroopas. See on ka looduskaitse all. 

# data[].attributes.subject
2017 aasta orhidee on harilik muguljuur. Harilik muguljuur on käpaliste sugukonna muguljuure perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik. Elukoht on lubjarikka mullaga, niisked ning madala taimestikuga rannaniit. Kõrgus on 10-20 cm. Varre alusel asuvad kaks umbes 5 cm pikkust vastakut kollakasrohelist süstjat lehte. Õitseb juunist juulini. Liik on ohustatud kogu Euroopas. See on ka looduskaitse all. 

# data[].attributes.body
(Gerttu, Kaisa, Kris-Sten)

# data[].attributes.body
Turteltuvi (Streptopelia turtur) on tuvilaste sugukonda kuuluv lind, kes ei kuulu looduskaitse alla.Nad on ainsad rändtuvid Euroopas, septembris lendavad nad Aafrikasse ja naasevad sealt aprillis. Ta on üsna tavaline lind hõredates metsaservades või hekkides ning eriti armastavad nad soojasi, päikeseküllaseid ja turvalisi paiku asulate või inimeste lähedal, pesad asuvad põõsastes ja hekkides, vaenlased on kakud ja kullid. Nad onumbes 27cm pikad ja kaaluvad u 140g, neil on sihvakas ja pikk saba, emasel turteltuvil kui ka isasel on kaelal must vööt. Linnu alaosa on valge ja alates pugualast on õrnroosa. Tuvi selg ja tiibade küünraosa on pruunid ning tiibade tipmised hoosuled tumepruunid.Tuvi nokk on hall. Linnu jalad on tumepunased ja mustade küüntega. Silma värvus on turteltuvil mitte nii punane, kui kõigile tuntud kodutuvil, ta on rohkem heleroosa punase helgiga. Turteltuvi toitub peamiselt seemnetest, marjadest, pehmetest taimeosadest

# data[].attributes.headline
Metskits ehk kaber (Timo, Margit, Markus, Kristofer)

# data[].attributes.subject
Metskits ehk kaber (Timo, Margit, Markus, Kristofer)

# data[].attributes.body
Kaber on meie metsade üks ilusamaid ja graatsilisemaid loomi. Kehamõõtmed kehapikkus 125cm , õlakõrgus umbes 75cm. Ta on levinud kogu Euroopas (v.a Iirimaa, Island ja Skandinaavia põhjaosa). Kabereid on umbes umbes 40000. Elupaigaks eelistab põldudevahelised metsatukad, metsaservad. Talvel on nad tavaliselt kahekümne-kolmekümnekesi. Kaber on taimetoiduline. Ta sööb puude- ja põõsaste oksi. Paljunemine toimub kesksuvel. Tiinus kestab 9 kuud. Imetamine kestab 4 kuud. Põhilised vaenlased on hundid, ilvesed ja hulkuvad koerad. Noorloomi ohustab ka rebane.