# data[].attributes.headline
Історія відкриття та дослідження материка  (Большаков Д.)

# data[].attributes.subject
Історія відкриття та дослідження материка  (Большаков Д.)

# data[].attributes.body
Список дослідників Південної Америки очолює Христофор Колумб, і необхідно гідно оцінити його заслугу. У ті часи Європа відчувала труднощі в торгових відносинах з Індією. Дорога туди за шовками і прянощами була довгою і небезпечною. Виходячи з постулату про круглу форму Землі, Колумб висунув гіпотезу, що до Індії з Європи можна припливти, рухаючись не на схід, а на захід. Саме там, за Атлантичним океаном, переконував мореплавець іспанського короля, лежить заповітна земля сандалового дерева і спецій. І таки випросив гроші на спорядження експедиції. У 1492 році Колумб перетнув Атлантику і відкрив Великі Антильські острови. Цей успіх дозволив йому спорядити ще дві експедиції. У 1498 році Колумб відкрив острів Тринідад. Вода в морі біля його берегів здалася морякам надто малосоленой. Таку прісність може нести тільки дуже велика материкова річка - вирішив адмірал. Його кораблі увійшли в гирлі Оріноко і досліджували узбережжя Південної Америки аж до півострова Парія.
Португальський король, дізнавшись про успіх іспанських дослідників спорядив свої три трансатлантичні експедиції. Ними командував мореплавець Амеріго Веспуччі. Він не обмежився плаванням уздовж берегів, а робив безстрашні походи вглиб материка. В результаті, він відкрив і описав Бразильське нагір`я, в нижній течії річки Амазонки і бухту, де тепер стоїть місто Ріо-де-Жанейро. Поступово Веспуччі стали терзати сумніви. На Індію нововідкриті території зовсім не були схожі. Він написав на батьківщину в 1503 році, що це - «Нова частина світу». І ця назва закріпилася. Північну і Південну Америки до сих пір називають «Новим Світом». Внесок Амеріго Веспуччі неоціненний. Саме він подарував європейцям знання про існування нового континенту. Тому його ім`ям названі обидва материка у 1507 р. і у 1538 р. ця назва поширилася і на північну частину континенту.
У 1522-58 роках до Нового Світу потягнулися іспанські мореплавці у пошуках золота. Під приводом звернення місцевих племен в християнську віру, вони почали захоплення земель. Це завоювання (по-іспанськи «конкіста») супроводжувалося масовими стратами людей на багатті, грабунком і іншим насильством. Європейці вірили, що новий материк - Золота Земля, Ельдорадо. Але разом з конкістадорами і релігійними фанатиками в Південну Америку прибували і справжні дослідники, які становлять карти, що описують невідомі раніше види рослин і тварин, які вивчали звичаї та культуру місцевих племен. Через Панамський перешийок іспанці проникли і до західного узбережжя. Експедиції П. Андагоя (1522 р.), Ф. Пісарро (1527 р.), Д. Альмагро (1537 р.), П. Вальдівії (1540 р.), Х. Ладрільеро (1558 р.), П. Сарм`єнто де Гамбоа (1580 р.) просувалися по Тихому океану на південь до Чилі. Першою перетнула материк від Тихого до Атлантичного океану експедиція Ф. Орельяни в 1541 році.
Першими серйозними науковими дослідниками Південної Америки вважають німця Олександра Гумбольдта і француза Еме Боплана. П`ять років (з 1799 по 1804 рр.) Вони провели на материку, збираючи колекцію рослин, тварин і мінералів. Після цього А. Гумбольдт присвятив близько тридцяти років написанню грандіозної 30-томної праці «Подорож в рівноденні (тобто екваторіальні) землі Нового Світу».
Неоціненний внесок у вивчення нової землі вніс Чарльз Дарвін. Саме природа Південної Америки підштовхнула вченого до думки про еволюційний розвиток життя на Землі. Біолог М.І. Вавілов побував на материку в 1932-33 рр. і встановив джерела походження різних сільськогосподарських рослин.

# data[].attributes.attachment_link.title
ПІВДЕННА АМЕРИКА

# data[].attributes.attachment_link.title
Южная Америка

# data[].attributes.headline
Крайні точки материка

# data[].attributes.subject
Крайні точки материка

# data[].attributes.body
Пн. - м. Гальїнас 12°25′ пн. ш. 71°35′ зх. д.
Пд. - м. Фроуерд  53°54′ пд. ш. 71°18′ зх. д.
Зх. - м. Паріньяс 4°45′ пд. ш. 81°20′ зх. д.
Сх. - м. Кабу-Бранку 7°09′ пд. ш. 34°46′ зх. д.

# data[].attributes.headline
Рекорди материка             (Демчук Д.)

# data[].attributes.subject
Рекорди материка             (Демчук Д.)

# data[].attributes.body
Південна Америка - материк рекордів.
Найдовща та найповноводніша річка - Амазонка 6448 м.
Це найвологіший в світі материк!
Найвищий в світі водоспад - Анхель 1054 м.
Найбільше за площею високогірне озеро - Тітікака 3812 м.
Найдовше гірське пасмо Землі - Анди 9 тис. км.
Найнеспокійніший материк - тут щороку трапляється 1000 землетрусів в західній частині, а в східній - не знають що це таке.
Найбільша кількість діючих вулканів, найвищий - Льюльяйльяко 6739 м.
Найсухіша пустеля - Атакама.
Тільки на цьому материку водяться найбільший в світі водяний удав анаконда, найкровожерливіша риба - піранья, найбільший хижий птах світу - кондор, найменша за розмірами пташка колібрі, тут росте найбільша водяна лілія - вікторія-регія, водиться прісноводний дельфін та американський безгорбий верблюд лама.

# data[].attributes.headline
Загальні відомості

# data[].attributes.subject
Загальні відомості

# data[].attributes.body
Назва материка походить від імені італійського мореплавця Амеріго Веспуччі, який висунув та обгрунтував думку щодо існування Нового Світу.
Площа разом з островами - 18,28 млн. кв. км., а без островів - 17,8 млн кв.км.
Довжина берегової лінії - близько 26 тис. км.
Населення - 410 млн. осіб.
Найвища точка над рівнем моря - г. Аконкагуа 6959 м.
Найнижча точка над рівнем моря - п-в Вальдес - 40 м нижче рівня моря.