# data[].attributes.headline
5 põhjust, miks peaksid hoolitsema oma nutiseadme turvalisuse eest

# data[].attributes.subject
5 põhjust, miks peaksid hoolitsema oma nutiseadme turvalisuse eest

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Firma IT-osakond veedab sageli uue arvutiga pikalt aega, enne kui see töötaja kätesse usaldatakse - põhjuseks vajadus, et töömaterjalid oleksid turvatud ega satuks teadmatusest netipahalaste valdusesse. Kuidas on lood aga meie telefonide ja tahvelarvutitega? Kas sinu ettevõte arvestab töötajate seadmete turvamisel allolevate ohtudega?

1. 57% firmadest tunnistab suutmatust tuvastada mobiilne oht enne kahju tekkimist

Mobiili peetakse IT nõrgimaks lüliks. Kuna mobiil on algusest peale olnud suunatud lõpptarbijale, puudub paljudel seadmetel turvalisuse aste ja administratiivsed funktsioonid, millega firma IT-tiim on harjunud süle- ja lauaarvutite puhul. Tänapäeval ei müüda enam ühtki arvutit, kus puudub viirusetõrje. Telefon, mis on arenedes palju samu funktsioone üle võtnud, on jäänud kaitseta. Siinkohal ei olegi oluline, kes on seadme omanik, vaid see, kui hästi on seade kaitstud.

2. 2016. aastal avastati 248 701 pahatahtlikku rakendust

Arvuteid ründaval pahavaral kulus 21 aastat, et jõuda mahuni, milleni mobiilseid seadmeid ohustavad rakendused on jõudnud juba täna. Statistika näitab, et suurem osa mobiiltelefonis veedetud ajast kulub just erinevaid rakendusprogramme kasutades. Tööga seotud rakendused, nagu näiteks ajaplaneerijad, failide jagamiseks ja info talletamiseks pakutavad äpid, on keskmisest kolm korda suurema andmelekke ohuga. Sageli on pahatahtlikud rakendused edukalt maskeerunud tuntud kaubamärkideks. Üheks pahalaste lemmikuks on näiteks PayPal, mille paroolidele ligipääs vale isiku poolt võib võrduda suure rahalise kahjuga.

3. Keskmine seade ühendub iga päev üle 160 unikaalse serveriga

Mobiilsete seadmete tugevus - pidev ühenduvus - on ühtlasi ka nende suurimaks nõrkuseks. Andmed näitavad, et pooled seadmetest liituvad iga kuu kaitsmata wifi-võrguga, mis muudab seadme haavatavaks ja selles peituvad andmed ligipääsetavaks. Isegi kasutades vaid kaitstud võrku on märkimisväärne, kui paljude serveritega üle maailma ühendub sinu mobiil või tahvelarvuti erinevate rakenduste kaudu.

Häkkeri ligipääsu korral nutiseadmele kasutatakse kättesaadud infot mitmeti, see kas arestitakse ning nõutakse seejärel ligipääsu taastamiseks lunaraha või siis ähvardatakse info avaldamisega. Sageli puudub ähvardustel isegi tõepõhi, kuid oma privaatsuse kaotamisega kaasneb hirm ja seda osatakse hästi ära kasutada. Samuti müüakse informatsiooni edasi teistele hõlptulu otsijatele.

4. 43% mobiilikasutajatest ei kaitse oma seadet ekraanilukuga

Selgub, et isegi kõige lihtsamat ja käepärasemat kaitset nagu ekraanilukk ei kasuta peaaegu pooled inimesed. Ilma ekraanilukuta võib kaitsmata wifis telefoni sisu uurida igaüks, kes on parasjagu samas võrgus. Telefoni kaotamise või varguse puhul on parooli või sõrmejäljega kaitsmata telefon pahade kavatsustega inimesele tõeliseks ´iks ning ligipääs kõigele, mis peitub telefonis, on imelihtne.

5. Eestis varastati 2016. aastal 2041 nutitelefoni

Ekraanilukk üksi pikendab kahjuks vaid aega, mis kulub pätil telefonis peituva infoni jõudmiseks, seega turvarakenduse kasutamine, mis võimaldab distantsilt infole ligipääsu blokeerida, on elementaarne kaitse ohtude ennetamisel. Alati tasub vargusest teavitada ka politseid, nii säilib võimalus, et ebaausal teel omandatud vara kokkuostja kinnipidamisel on politseil vastav info olemas ja IMEI koodi alusel jõuavad varastatud seadmed õigete omanikeni tagasi.
Mõned näpunäited, kuidas oma seadmeid kaitsta

1. Vii läbi operatsioonisüsteemi uuendus, kui seade seda pakub.

2. Laadi rakendusi alla vaid ametlikest poodidest (Official App Stores).

3. Enne rakenduse allalaadimist uuri teiste kasutajate hinnanguid.

4. Rakendust alla laadides vaata kriitilise pilguga üle, millistele seadme funktsioonidele rakendus ligipääsu soovib. Taskulamp ei tohiks vajada ligipääsu kontaktidele ja asukohale.

5. Ole alati kahtlustav. Petturid proovivad sinu seadmetele ligi pääseda nii veebilehtedel, e-kirjade kui ka SMS-ide kaudu. Ära vajuta lingile, mida sa ei usalda!

6. Kasuta usaldusväärset turvatarkvara, nagu näiteks Telia SAFE.

Häkkerid on leidnud viise, kuidas kurjasti ära kasutada nutitelereid, beebimonitore ja autosid, mis ühenduvad võrguga. Kõigesse, mis teeb meie igapäevaelu lihtsamaks, olles ühenduses internetiga, tuleb suhtuda teatud ettevaatusega. Meile alati käepärast olev nutiseade - mobiiltelefon - on olnud pahalaste lemmikuks juba mitu aastat. Mida nutikamaks muutuvad seadmed, mida kasutame, seda nutikamaks muutuvad ka tehnoloogiad, millele ligipääs halbade kavatsustega isikutele on tehtud imelihtsaks. Selleks, et personaalne või firmaga seotud konfidentsiaalne info ei satuks valede isikute kätte, tuleb kaitsta kõiki seadmeid, milles olulist infot säilitatakse, töödeldakse või jagatakse.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 põhjust, miks peaksid hoolitsema oma nutiseadme turvalisuse eest - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Firma IT-osakond veedab sageli uue arvutiga pikalt aega, enne kui see töötaja kätesse usaldatakse - põhjuseks vajadus, et töömaterjalid oleksid turvatud ega satuks teadmatusest netipahalaste valdusesse. Kuidas on lood aga meie telefonide ja tahvelarvutitega? Kas sinu ettevõte arvestab töötajate seadmete turvamisel allolevate ohtudega?

# data[].attributes.attachment_link.description
Targalt internetis projekti raames Lasteabitelefoni 116111 poolt loodud teavitusvideo tähistamaks turvalise interneti päeva 2017.

# data[].attributes.headline
Milline viirus teeb sinu seadmest tellise?

# data[].attributes.subject
Milline viirus teeb sinu seadmest tellise?

# data[].attributes.body
Mobiilsete seadmete rünnakute sagedus on kahe aastaga neljakordistunud. Pahavara alamliike on mitmeid, kuid üks ohtlikumatest on lunavara, mis muudab seadme täiesti kasutuskõlbmatuks, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.
Mis on lunavara?
Telefonides ja tahvelarvutites leviv lunavara on nagu ekraanilukk, mis blokeerib ligipääsu seadmele. Ligipääsu taastamiseks nõutakse seadme omanikult lunaraha. Nõutud raha maksmine ei tähenda aga, et ligipääs seadmesse taastatakse.
Kuidas lunavara minu nutiseadmesse pääseb?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taavi Õmblus Digitarga kaasautor

Mobiilsete seadmete rünnakute sagedus on kahe aastaga neljakordistunud. Pahavara alamliike on mitmeid, kuid üks ohtlikumatest on lunavara, mis muudab seadme täiesti kasutuskõlbmatuks, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.

Telefonides ja tahvelarvutites leviv lunavara on nagu ekraanilukk, mis blokeerib ligipääsu seadmele. Ligipääsu taastamiseks nõutakse seadme omanikult lunaraha. Nõutud raha maksmine ei tähenda aga, et ligipääs seadmesse taastatakse.
Kuidas lunavara minu nutiseadmesse pääseb?
Lunavara loojad meelitavad inimesi klikkima SMS-i või e-maili teel saadetud pealtnäha kahjututele linkidele. Samuti leidub ohtlikke linke foorumites ja paljudel veebilehtedel.

Lunavara maskeeritakse tihti rakenduseks sh antiviiruse rakenduseks - avanenud aknas näidatakse viirusetõrjeprogrammi imiteerivat reklaami, mis väidab, et telefon või arvuti on nakatunud. Bännerile klikkides jõutakse Google Play keskkonnaga sarnasele lehele, kus soovitatakse allalaadida nakatunud programm. Samuti võivad häkkerid halbade veebilehtede linke kuvada ka täiesti kahjututes rakendustes, nagu näiteks WhatsApp.

Üks lunavara tüüpidest on police ransomware, mis väidab, et seade on lukustatud õiguskaitseorgani poolt ja et seadme omanik on läinud seadusega vastuollu ja peab tasuma trahvi.

Keskmiselt nõutakse ligipääsu taastamiseks 300-500 eurot.

Mõnikord nõutakse "vastutasuks" ka nakatunud lingi jagamist. Sageli aga ei taastata ligipääsu pärast makse teostamist või siis taastatakse see näiliselt (viirus tegutseb seadmes edasi ja on valmis uuesti aktiveeruma). Varjatud lunavara suudab seadmes tuvastada vaid tõhus turvatarkvara.

Digitark.ee/SAADE räägib tehnoloogiast ja inimestest selle taga - vaata ja mõtle kaasa!

# data[].attributes.attachment_link.title
Milline viirus teeb sinu seadmest tellise?

# data[].attributes.attachment_link.description
Taavi Õmblus Digitarga kaasautor Mobiilsete seadmete rünnakute sagedus on kahe aastaga neljakordistunud. Pahavara alamliike on mitmeid, kuid üks ohtlikumatest on lunavara, mis muudab seadme täiesti kasutuskõlbmatuks, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark. Telefonides ja tahvelarvutites leviv lunavara on nagu ekraanilukk, mis blokeerib ligipääsu seadmele. Ligipääsu taastamiseks nõutakse seadme omanikult lunaraha.

# data[].attributes.body
läks reedel e-teele nii õpilastele, õpetajatele kui ka lastevanematele (Stuudiumi kaudu)
Igaüks võib selle ise endale alla laadida või selgeks teha seal pakutava

# data[].attributes.body
Näituse-võistlusel „Otsi, tuvasta ja võida“

võitsid Selma Rein ja Maria Johanson,10b-st

Klassidevahelises veebiviktoriinis

I koht 10b

II koht 10c

III koht õpetajad (Kalle, Florika, Maris)

Videokollaažide võistlusel järgmised autasud:

lastevanemate kategoorias:

I koht Tiia Viilule (Jan-Mattias Kottise ja Maarja ema)

Eripreemiad:
tunnustav pilk + pastakas
lapsevanem Rein Suvile

lapsevanem Marika Veikole

õpetajate kategoorias: Krista Unterale

õpilaste kategoorias: Kristo Kannik 11a- kooli tass

# data[].attributes.body
(plaan B-ga:), kuna tajusime ette "katastroofilist kaost", sestap igal vahetunnil ainult kõrvadele nutti!
Ja kes ei suutnud kuulata või ei saanud aru, siis need 5 nutiturvalisuse kuldreeglit leaib ka siin:
http://nutiturvalisus.ee/rules.php

# data[].attributes.body
oli lugeda nii QR-koodi näitusel-võistlusel kui ka küsimusi veebiviktoriinis:).
Avarda oma silmaringi siin:
http://www.ituudised.ee/uudised/2017/02/07/microsoft-avaldas-turvalise-interneti-paeval-digitaalse-viisakuse-indeksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tänasel Turvalise interneti päeval avalikustab Microsoft oma Digitaalse viisakuse indeksi, mis on kokku pandud peale põhjalikku analüüsi 14 riigis ning mis näitab, et 65% internetikasutajatest on kokku puutunud ohtudega internetis. Turvalise interneti päeval kutsub Microsoft kõiki üles looma turvalisema ja viisakama internetikeskkonna.
Rahvusvaheline uuring toimus 14 riigis 2016. aasta juunikuus ning selle käigus uuriti, kuidas inimesed end internetis tunnevad, milliseid ohte ning riske on internetis kogetud, kui palju on need inimesi häirinud ning kust on abi otsitud. Uuringu tulemusena pandi kokku Digitaalse viisakuse indeks, mis kajastab käitumismustreid internetis.

Uuringu tulemusena on põhilised internetis kogetud ohud seotud inimkontaktidega. Esiviisikusse mahtusid nii internetikiusamine, ahistamine kui soovimatud seksuaalsed sõnumid. Kaks kolmandikku vastajatest tõdesid, et nad on internetis probleemidega kokku puutunud ning 78% kinnitas, et kas nende või nende tuttavatega on internetis midagi ebameeldivat juhtunud. Samal ajal lausa 62% vastajatest tõdes, et kui nad puutuvad internetis kokku ohtudega, ei oska nad abi saamiseks kuhugi pöörduda. See on muret tekitav näitaja, eriti kuna uuringud on tõestanud, et internetis olevatel ohtudel on reaalsed tagajärjed ka pärismaailmas. See tuli välja ka Microsofti poolt läbi viidud uuringust, kus 66% osalejatest tõdesid, et nende poolt kogetud internetiohud mõjutasid nende päriselu. Lausa 30% neist tunnistasid, et nad muutusid ka juhtmevabas maailmas inimeste suhtes vähem usaldavamaks, 18% teatasid, et kaotasid tänu internetile sõbra ning lausa 5% kinnitas, et on tänu internetis toimunule mõelnud suitsiidile.

Indeksi tulemused näitavad, et:

- 12% kasutajatest kohtavad mõnd ohtu internetis iga kord, kui lähevad veebi;
- 26% on kokku puutunud ohtudega viimase kuu jooksul;
- 43% vastajatest tunnistas, et neil on olnud soovimatuid kontakte veebis;
- 21% tunnistas, et nad on saanud soovimatuid seksuaalseid sõnumeid;
- 17% vastanutest on ahistatud veebis;
- 12% on kokku puutunud olukorraga, kus sotsiaalmeediat on kasutatud pettuse või nende maine rikkumise eesmärgil.

Microsofti Balti regiooni juht Rain Laane leiab, et Turvalise interneti päev on hea hetk tulemustele tähelepanu tõmmata ning koos saab nendega edasi nüüd liikuda. „Hea meel on tõdeda, et Digitaalse viisakuse indeksit koostades tuli välja, et 50% inimestest muretseb oma turvalisuse üle internetis. Kahjuks on neil selleks ka põhjus, nagu me uuringust lugeda võime, aga see, et nad muretsevad annab meile aluse edasi liikumiseks. Meil on selge ühiskondlik nõudmine internetiturvalisuse tõusuks ning indeks näitab meile nüüd täpsed murekohad ning me teame, kuidas koos edasi liikuda," sõnas Laane.

Digitaalse viisakuse indeks annab teada, millised on internetiohtude ja käitumise tendentsid maailmas. Kui otsida uuringu valguses vastavaid värskeid näitajaid Eesti kohta, siis leiab näiteks Lastekaitse Liidu poolt novembris avalikustatud Targalt internetis küsitluse tulemused. Küsitlus viidi läbi 4.-12. klassi õpilaste seas, et välja selgitada, milliste internetiohtudega on Eesti lapsed kokku puutunud. Uuringu põhjal tunnistas 26% lastest, et on viimase aasta jooksul saanud või näinud seksuaalse sisuga sõnumeid, 27% on kogenud küberkiusamist ning 16.9% on ise kiusanud kedagi internetis. 55% Eesti lastest pöörduks oma vanema poole, kui kogevad ohtusid internetis, veel pöördutaks sõbra poole, lisaks nimetati ka veebikonstaablit ja lasteabitelefoni.

Eesti õpilaste seas uuringu läbi viinud Targalt internetis projekti teavitustöö juht Kerli Valner tunnistab vajadust rohkemate uuringute järele e-ohutuse valdkonnas. „Nagu Microsofti uuringust välja tuleb, siis pea pooled interneti ohtudega kokku puutunud inimesed on vahetult peale seda muutnud oma suhtlusvõrgustike turva- ja privaatsusseadeid. Kasulik oleks õppida teiste kogemustest ning vaadata oma suhtlusvõrgustike privaatsusseaded üle juba enne, kui midagi ebasobivat juhtunud on. Käesoleva aasta Turvalise interneti päeva puhul kutsutaksegi interneti kasutajaid mõtlema oma postituste sisule ja ulatusele ning üle vaatama oma erinevate kontode privaatsusseadeid. Kui aga internetis midagi juhtub ja vajatakse nõu ning abi, siis Eestis saab näiteks nõu ja abi saamiseks pöörduda Veebikonstaablite poole, lapsed ja lapsevanemad saavad vajadusel abi lasteabitelefonilt 116111, kasulikku infot leiab ka Targalt internetis veebilehelt," sõnas Valner

Microsofti Digitaalse viisakuse indeks avaldati Turvalise interneti päeval üle maailma. 7. veebruaril tähistatakse rahvusvahelist turvalise interneti päeva. Sellel aastal on turvalise interneti päeva sõnumiks Eestis „Postita targalt". Tänases postitamise ja jagamise maailmas kerkivad esile teemad, millele nii noored kui ka täiskasvanud mõtlema peavad. Näiteks kas ja millist infot endast, oma sõpradest või enda pere kohta sotsiaalmeedias jagada ning millised on sellega seotud ohud ja tagajärjed. Eestis korraldatakse turvalise interneti päeva tähistamiseks üle 165 koolis, lasteaias ja noortekeskuses temaatilisi üritusi nii noortele kui ka täiskasvanutele.

Microsofti digitaalse viisakuse indeks on rahvusvaheline uuring, kus osalesid internetikasutajad (vanuses 13 kuni 74 aastat) 14 riigist üle maailma, kes vastasid küsimustele oma kokkupuudetest 17 erineva internetiohuga.

Nutiturvalisuse viis kuldreeglit (allikas: www.nutiturvalisus.ee)

1. Kasuta oma nutitelefonil ja tahvelarvutil ekraanilukku.

Nutiseadme turvaliseks kasutamiseks on vajalik parool, muster või õige sõrmejälg. Kõige turvalisem on ekraan lukustada sõrmejäljelugejaga, seejärel numbrilise PIN-koodiga ning alles viimasena mustriga. Mustri kasutamisel on oht, et valitud kujund jääb määrdunud ekraanil näha. PIN-koodi valides väldi kergesti ära arvatavaid kombinatsioone nagu 0000 või 2580. Muuda ära kindlasti ka oma SIM-kaardi algne PIN-kood, nii ei saa keegi seda kurjasti kasutada.

2. Mõtle, enne kui ligipääsuinfot või paroole jagad.

Arvesta, et nutiseadmele ligipääsu andmine tähendab ühtlasi ligipääsu sinu e-postile, sotsiaalmeediakontodele ja isiklikele sõnumitele.

Pere ühises kasutuses olevas nutiseadmes tasub turvalisuse huvides ja kui seade seda võimaldab, teha igaühele oma kasutajakonto. See aitab hoida üksteise tegevused lahus ja ei juhtu ka õnnetust, et keegi on kellegi teise failid kogemata kustutanud.

3. Paigalda rakendused ametlikust poest

Paigalda rakendus alati Play poest, App Store'ist või Windows Store'ist ning veendu, et tegemist on selle äpiga, mida otsisid ja soovid paigaldada.

Kontrolli enne rakenduse allalaadimist selle tausta. Otsi vajadusel internetist taustainfot ja loe teiste kasutajate arvustusi. Tutvu kindlasti ka privaatsusreeglitega ja vaata üle, millistele funktsioonidele konkreetne rakendus ligipääsu soovib.

4. Uuenda nutiseadme tarkvara

Kui nutiseade pakub sulle tarkvarauuendust, paigalda see kindlasti.

Tarkvara uuendades saad eemaldada võimalikke rakenduse algses versioonis olnud haavatavusi ja seeläbi ära hoida väga suure osa sinu nutiseadme vastu suunatud rünnakuid.

Enne tarkvara uuendamist on soovitatav teha nutiseadmes olevatest isiklikest andmetest ja kontaktidest varukoopiad. Tavaliselt tarkvarauuendus isiklikku infot ei kustuta, kuid võib ette tulla olukordi, kus tehnika veab alt.

5. Kasuta sisselogimiseks ja digiallkirja andmiseks mobiil-ID võimalusi.

Kõige turvalisem isikutuvastuse ja digiallkirjastamise võimalus on ID-kaart, aga juhul kui selle kasutamine pole võimalik, tee seda mobiil-IDga.

Mobiil-ID abil saad teha makseid, sõlmida tehinguid, anda digiallkirju ja siseneda e-keskkondadesse ning erinevatesse rakendustesse otse mobiilist, ilma ID-kaardi lugejata. Internetipangas tehingute sooritamiseks eelista alati mobiil-ID lahendust paroolikaardile, sest see on paroolikaardist märksa turvalisem.

ITuudised.ee

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsoft avaldas Turvalise interneti päeval Digitaalse viisakuse indeksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänasel Turvalise interneti päeval avalikustab Microsoft oma Digitaalse viisakuse indeksi, mis on kokku pandud peale põhjalikku analüüsi 14 riigis ning mis näitab, et 65% internetikasutajatest on kokku puutunud ohtudega internetis. Turvalise interneti päeval kutsub Microsoft kõiki üles looma turvalisema ja viisakama internetikeskkonna.

# data[].attributes.body
Teisipäeval 7. veebruaril kell 15:00-16:30 toimunud veebiseminari „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades” saab järele vaadata siit: https://www.youtube.com/watch?v=TrfsU-DFuu4

# data[].attributes.attachment_link.title
Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades - Henry Jakobson

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänases postitamise ja jagamise maailmas kerkivad esile teemad, mille peale lapsevanamana mõtlema peame. Seekordsel veebiseminaril arutatakse, kas ja millist infot enda pere kohta sotsiaalmeedias jagada ning millised on sellega seotud ohud ja tagajärjed. Henry räägib oma kogemusest blogipidajana, kes avaldab iganädalaselt infot ja pilte oma pere tegemiste kohta.

# data[].attributes.body
veebiviktoriin nii õpilastele kui ka õpetajate võistkonnale.
Suured tänud kõikidele osalejatele!
PALJU ÕNNE VÕITJATELE!
1. koht 10 B
2. koht 10c
ja
3. koht  õpetajate võistkond
Tänast viktoriini võib ise proovida siin:
https://quizizz.com/admin/quiz/5894a7e7f877e3d92f2cba2c

# data[].attributes.headline
Näitus-võistlus QR-taldrikel“Otsi, tuvasta ja võida …”

# data[].attributes.subject
Näitus-võistlus QR-taldrikel“Otsi, tuvasta ja võida …”

# data[].attributes.body
Täna, 8. veebruaril, algab kasulikul ajal näitus-võistlus... nii 2. kui ka 3. korrusel...nuti- ja vaikusenurgas, salamõttenurgas ...laudadel ja riiulitel.
Autasu saab see, kes leiab taldriku, millel on juttu digitaalse viisakuse indeksist ja oskab loetud info põhjal vähemalt 4-5 lausega seletada, mis see ikkagi on.
NB! Kasuta QR koodi lugemise äppe

# data[].attributes.body
Edastame teile!
Targalt internetis projekti raames Lasteabitelefoni 116111 poolt loodud videoklipp noortele tähistamaks turvalise interneti päeva 2017.

# data[].attributes.body
Ilmus ajakiri hoolivale inimesele Märka Last 2017 uus number - Targalt Internetis/
http://ajakiri.lastekaitseliit.ee/2017/02/07/marka-last-targalt-internetis-erinumber-veebruar-2017/

# data[].attributes.headline
Turvalise interneti päeva tähistamine  etwinningu projektipartneritega

# data[].attributes.subject
Turvalise interneti päeva tähistamine  etwinningu projektipartneritega

# data[].attributes.body
Meie Kreeka partneritega toimuva etwinningu projekti " Digi-Twinning-Citizens" raames tähistasime tänast rahvusvahelist turvalise interneti päeva ühiselt reaalajas kohtumiseks-võistlemiseks saksa keele tunnis: Skype-i abil võistlesid meie õpilased nii turvalise interneti päeva kui ka selleteemalalistes üldteadmistes.
Kreeklannast kolleeg oli selleks loonud Kahoot-i ja kõik õnnestus: oli rahvusvahelist põnevust, rõõmu ja saime teadmisi juurde. sel korral võitis viktoriini meie Kristin Kukli, mis tõi talle hindeks A.
Pärast ühist kohtumist tegime läbi veel mitu võistlust.

# data[].attributes.headline
TIN 2017- teisipäev, 7.02, meie gümnaasiumis

# data[].attributes.subject
TIN 2017- teisipäev, 7.02, meie gümnaasiumis

# data[].attributes.body
1. kasulikul ajal võimalus vaadata õpetlikke ja kasulikke videosid ruumis 203
2. osaleda samas ruumis veebiseminaril  „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades ( 15.00-16.30)

# data[].attributes.attachment_link.description
Targalt internetis - Safer Internet Centre in Estonia SIC EE III

# data[].attributes.body
7. veebruaril tähistatakse rahvusvahelist turvalise interneti päeva. Haapsalu Kutsehariduskeskus korraldab sellel päeval viktoriini kõikidele huvilistele.

Vasta küsimustele ja võida vahvaid auhindu, mis loositakse välja kõikide õigesti vastanute vahel. Viktoriin suletakse 10.02 kell 16.00.
Hea eelsoojendus meie neljapäeval toimuvale veebiviktoriinile:)!
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLScJseHFfLUudXKp9dW6KT31xf3ZOFqIhBnYNF1xx1iJ6BX-WA/viewform?c=0&w=1

# data[].attributes.headline
Tänase kasuliku lugemise tekstid olid meil

# data[].attributes.subject
Tänase kasuliku lugemise tekstid olid meil

# data[].attributes.body
küberturvalisusest, Facebooki ja Google toimetamistest,nutiturvalisuse tagamise nippidest jne
Ka seekordsed tekstid leiab meie lugemisblogist/ https://pgloeb.wordpress.com/2017/02/06/lugemistekstid-turvalise-interneti-teemadel/
Lugemisele järgnenud reaalajas tagasisidet saab vaadata siin:
https://www.mentimeter.com/s/bc2d663662f26124f8d35919180231ed/79df93fedbd0

# data[].attributes.headline
Õpetlikke videosid turvaliselt internetis toimimiseks ...

# data[].attributes.subject
Õpetlikke videosid turvaliselt internetis toimimiseks ...

# data[].attributes.body
saate vaadata, 7. veebruril, kasulikul ajal.
( Kes sinna homme ei satu, siis allpool nimekiri videodest, mida võiks vaadata).

# data[].attributes.body
igal päeval kasulikul ajal midagi temaatilist toimumas. Jälgigem reklaami küll Stuudiumis, e-seinalehes kui Facebook-is.
Esmaspäeval traditsiooniline lugemine küberkaitsest ja  turvalisest internetist jne...
+ palume pärast lugemist tagasisidet (kuidas, see kirjas tekstide lõpus)

# data[].attributes.headline
Turvalisus internetis: mida mina saan teha, et end kaitsta erinevate ohuallikate eest?

# data[].attributes.subject
Turvalisus internetis: mida mina saan teha, et end kaitsta erinevate ohuallikate eest?

# data[].attributes.body
http://blog.photopoint.ee/turvalisus-internetis-mida-ma-saan-teha-et-end-kaitsta-erinevate-ohuallikate-eest/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Interneti turvalisus on praegust üks äärmiselt kuum teema. Seda eriti NSA (National Security Agency Ameerika Ühendriikides) luureskandaali taustal ning ka paljude erinevate andmebaaside lahtimurdmise taustal. Selles artiklis ma parem ei hakka erinevaid vandenõuteooriaid lahkama ning arutama selle üle, kuipalju jänkid on huvitatud sinu näoraamatu kassipiltide jagamisest. Keskendume hoopis nendele lihtsatele võimalustele, kuidas ennast kaitsta ning takistada enda personaalse informatsiooni langemist võõraste, pahatahtlike inimeste valdusesse.

Süsteem turvaliseks: tarkvara

Esimene ning väga oluline aspekt on uuendada oma tarkvara pidevalt. Mis põhjusel, sa võid mõelda? Seda ikka esmalt selle pärast, et pea igas tarkvaras on mingi turvaauk - olgu selleks veebilehitseja või operatsioonisüsteem. Mõned turvaaugud kujutavad suuremat ohtu, teised vähem. Seetõttu on äärmiselt oluline lubada operatsioonisüsteemil (eriti Microsoft Windows, sest seda kasutatakse kõige rohkem) süsteemi uuendusi teha. Kui operatsioonisüsteem on uuendatud, siis on väiksem tõenäosus, et keegi saab sinu arvutisse pahavara sokutada.

Lisaks on väga oluline uuendada veebilehitseja viimasele versioonile. Olgu selleks siis Chrome, Internet Explorer või Mozilla Firefox, kõigist neist on aja jooksul välja tulnud kriitilisi turvaauke ning need on ka ära parandatud.

Ääremärkusena mainin ka ära, et kui sa oled Windows XP kasutaja veel, siis parem vaheta enne järgmise aasta suve ka operatsioonisüsteem välja. Seda just sel põhjusel, et Microsoft lõpetab järgmine aasta XP'le toe pakkumise - uute turvaaukude otsimine ning lappimine lõppeb ära, mistõttu võib öelda, et süsteem pole enam nii turvaline.

Rohkem me sellele osale ekraanipinda ei raiska, vaid läheme artikli põhilise sisu juurde, mis on:

Turvalisuse tagamine internetis: paroolid

Teine oluline aspekt on parooli valimine. Ma tean, internetis ning erinevates meediaväljaannetes soovitatakse kasutada eriti pikki ning keerulisi paroole, mida ei ole võimalik niisama ära arvata. Lisaks on soovituslik kasutada erinevates kohtades erinevaid paroole, kuid meil kui kasutajatel on neid äärmiselt raske meeles pidada. Ma kohe kindlalt ei ütle, mida kasutada, kuid annan soovitusi, mis oleks turvalisem ning mis ei ole turvaline.

Ebaturvaliste paroolide ära arvamine on tegelikult imelihtne. Kuidas nii, sa võid küsida. Sest liiga palju kasutatakse tüüpparoole, mis on väga ilmselged. Siin on mõned näited "halbadest" paroolidest:

qwerty (vaata korra oma klaviatuuri, näed isegi, miks selline parool valitakse)

12345

letmein (eestikeelne tõlge: lasemindsisse)

password (eestikeelne tõlge: parool/salasõna)

password1

kasutajatunnus

lemmiklooma nimi (ma tunnistan ausalt, oma ema meilikontole ligipääs pole mul kunagi olnud raketiteadus. Aga see selleks)

telefoninumber

lapse nimi

teenuse/portaali nimi (nt Gmailiparool)

Tegelikult on see nimekiri pikem, kuid mu mõttele saate pihta. Kujutage nüüd ette, et kasutad kusagil ebaturvalises keskkonnas oma standartparooli või mingile süsteemile pääseb häkker ligi ja paneb kasutajatunnuste/paroolide andmebaasi pihta. Saavad teada, et sinu kasutajatunnus on näiteks ilusadkiisupildid.com lehel su kassi nimi. Tuleb proovida Gmail'is või näoraamatus sama kombinatsiooni ning voilà ongi identiteedivargus käes. Veel hullem on see, kui sa sama parooli kasutad näiteks PayPal keskkonnas, Amazonis või Ebay's. See on juba reaalne rahakaotus. Samamoodi on oht Google kontoga, kuna seda kasutatakse paljudesse keskkondadesse sisse logimiseks või Google Wallet teenuse kasutamiseks.

Kuidas siis seda parooli turvalisemaks saada? Siinkohal ma saan anda reaalses elus rakendatavaid soovitusi, mida ma ise ka kasutan igapäevaselt (peale seda, kui kunagi ammu üks tuttav keskkooli ajal ühele tüdrukule minu nime alt siivutuid kirju saatis ja peale seda, kui ma avastasin, et minu Gmaili kontole on kusagilt Hiina Rahvavabariigist ligi pääsetud).
Seega turvalise parooli soovitused on sellised:

Ära kunagi kasuta sama parooli erinevates keskkondades

Sa võid kasutada mitteturvaliste/ajutiste teenuste juures tüüpparooli, mille lahtimurdmisel oleks kahju ≤0

Mitte kunagi panna parooliks ülaltoodud näiteid

Ära kasuta sõnaraamatus olevaid sõnu

Mitte kasutada sinuga seostuvaid väljendeid

Numbri lisamine ilmselge parooli lõppu ei tee seda turvaliseks

Mida keerulisem/mittemidagi ütlev tähtede ja numbrite kombinatsioon, seda parem

Loome uue parooli

Niimoodi vaadates tundub kõik äärmiselt keeruline. Kuidas ma peaks meeles pidama kümmet erinevat parooli, mis on 10-kohalised, eks? Tegelikult see nii keeruline ei ole, vaid võiks lasta enda fantaasial lennata. Mida ma ise kasutan (ei, ma ei kirjuta siia oma parooli) ning mida peetakse võrdlemisi lollikindlaks metoodikaks paroolide meelespidamisel/loomisel, on see:

Leia mingi huvitav sõna/lause, mida kerge meeles pidada, ning hakka selle ümber parooli looma.

Näiteks: Kui Muhamed ei lähe mäe juurde, siis tuleb mägi Muhamedi juurde. Selle saab taandada tähtedejadaks, kasutades tarkusteras olevaid esimesi tähti: kMelmjstmMj . Parooli sisse tippides mõtled selle fraasi peale ning saad väga kergelt sisestatud. (antud näide pole kõige parem selles osas, et erinevaid sümboleid on vähe, kuid mõtte annab edasi).

Teiseks: kasuta suuri tähti. Eelmisest näitest on näha, kuidas suured tähed kerge meeles pidada: ikka seal, kus nimi on.

Kolmandaks: kasuta numbreid ja muid sümboleid.

Ära pane lihtsalt 12345 või 2552 või midagi sarnast parooli lõppu. Seo need parooli sisse. Alati on võimalik asendada lause keskel ning jätta kergelt meelde. Näiteks O täht asendada numbriga 0; i täht 1'ga. L täht 1-ga või ä täht 2'ga. Miks ka mitte kasutusele võtta @, €, $, £, ! jms sümbolid. Selle tulemil saab paroolist hoopis: kM€1mjstmMj

Neljandaks, kui parool jääb lühikeseks, lisa sama loogikaga teine fraas juurde.

Ürita nüüd sellist parooli omast peast ära arvata, eks? Võõrale inimesele tundub see täielikult suvaline sümbolite jada, mida silmanurgast/sind seda sisse tippimas nähes ei suuda niisama naljalt meeles pidada.

Kasutame erinevates keskkondades erinevaid paroole

Nüüd läheb kõik keeruliseks, eks? Kuipalju ma suudan erinevaid rahvatarkuseid meeles pidada? Tegelikult saab erinevaid paroole erinevate keskkondade jaoks luua väga lihtsalt, kasutades seda sama baasparooli, mille eelnevalt paika olete pannud. Toome näite ülevaloleva parooli abil.

kM€1mjstmMj kohandamisel Gmaili jaoks võib teha näiteks nii: kM€1mjstmMjGmail. Näoraamatus analoogselt kM€1mjstmMjFbook vms. Seda metoodikat, kuidas identifitseeriv fraas sisse panna, on erinevaid. Sa võid määrata need teenuse järgi, maakeelse nimetuse järgi (näiteks kM€1mjstmMjfeissbuuk). Samas kasuta fantaasiat identifitseerija lisamisel: sa võid seda lisada keset tüüpparooli (mida sul lihtne meeles pidada). Mida keerulisemalt või krüptilisemalt sa seda järgid, seda väiksem on tõenäosus, et keegi üldse suudab tuletada parooli teise keskkonna jaoks. Isegi siis, kui ta ühte neist teab.

Niisiis, oleme läbi vaadanud erinevaid nippe paroolide loomisel ning kuidas ka salasõnu lihtne meeles pidada. Samas on võimalik veel rohkem oma andmeid turvata.

Kaheastmeline kasutaja tuvastus

Tihti võib tunduda, et parool üksinda ei anna maksimaalset turvalisust. Eks see ole omamoodi tõsi, sest iga parool on lõppudelõpuks murtav. Seetõttu on nii mõnigi teenuspakkuja lisanud enda keskkonda sisse logimiseks kaheastmelise tuvastuse. See baseerub metoodikal: midagi, mida sa tead ning midagi, mida sa omad. Ehk esimene neist on parool ning teine mingi seade, mida sa omad. Üldjuhul on viimaseks just telefon (nutitelefon või tavaline mitte nii nutikas telefon).

Näiteks Facebook toetab kaheastmelist autentiseerimist. Kasutajatunnuse ning parooli sisestamise järel saadetakse SMS sõnum lisakoodiga. Seda sisestamata ei ole võimalik süsteemi sisse logida. SMS parooli asemel saab kasutada ka Facebook rakenduse (Android, iOS) poolt genereeritud koodi. Seega, ilma kasutaja telefonile ligipääsuta ei saa keskkonda siseneda.

Sama loogikat saab kasutada ka Google keskkondades, mis toetab nii SMS kui ka Google Authenticator ( iOS, Android) kasutamist.

Nende kahega kaheastmeline tuvastus ei piirdu. Sama on olemas näiteks populaarsel Evernote märkmete tegemise keskkonnal või Dropbox süsteemil. Või siis Battle.net (Blizzard Entertainment'i loodud keskkond mängude halduseks; nt WoW või Starcraft 2).

Ei, see ei ole mingi uuema aja loogika. Seda sama sa kasutad ju oma internetipanka sisenemiseks. Sul on vaja kasutajatunnust, püsiparooli ja paroolikaarti. Või ID kaarti, mobiilID'd, PIN kalkulaatorit. Oma kirjakasti või sotsiaalmeedia keskkonda võiks samamoodi suhtuda, kuna identiteedivarguse tagajärjed võivad päris valusad olla.

Oleme internetis tähelepanelikud

Iseenesest on paroolide kättesaamine avalikus WiFi võrgus istudes lihtne, kui sa tead, mida teha. Jah, WiFi võrgud on üleüldiselt sellised ebaturvalised asjad, mida ma niisama ei soovitaks. Ning kodused võrgud... elades Tartus Annelinna magalarajoonis saan ma kolmandiku naabrite WiFi võrgule ligi ilma, et ma peaks suuremat nuhkimismaratoni ette võtma. Võrgus olles tuleb lihtsalt spetsiifilisi rakendusi kasutada, et turvamata ühendust kasutades paroolid kinni püüda. Uskuge mind, õige riistvara ning tarkvaraga on see ääretult lihtne.

Mis toob meid selleni - ära saada oma superparoole üle turvamata ühenduse. Kui sa internetipangas käid või riigiportaali külastad, siis näed aaderssiribal https:// teksti veebiaadressi ees. See näitab, et sinu veebilehitseja ning veebilehe vahel on turvaline ühendus. Sama kasutab ka näiteks Google. Facebook näiteks seda vaikimisi ei kasuta, kuid turvaseadete alt saab aktiveerida selle kergelt. Need portaalid, mis ei suuda turvatud ühendust kasutada - seal parem kasuta mingit muud parooli (igaks juhuks).

Natuke müüte ning valearusaamu

Mingi kuu aja eest liikus ühes kohalikus meediaportaalis jutt, et Google Chrome veebilehitseja on ebaturvaline. Seda just seetõttu, et aadressiribale teatud aadressi (chrome://settings/passwords) sisestamisel kuvatakse ära kõik kasutaja salvestatud paroolid. Selle puhul ütlen ka kohe ära: tegu on pseudoprobleemiga. Enamus veebilehitsejaid (k.a. Internet Explorer, Firefox kui ka eelmainitud Chrome) saavad talletada kasutaja paroole kas kohalikus krüpteeritud andmebaasis või siis pilves. Nendele ligipääsemiseks peab olema võõral inimesel füüsiline ligipääs sinu arvutile või siis Chrome puhul Google paroolile (ning sul andmed pilve sünkroniseeritud). Mistõttu annan pigem selle soovituse, et paroole salvestades hoolitse selle eest, et võõrad inimesed ei saaks järelvalveta sinu arvutit kasutada.

Ning ajades paroolimajanduse väga kirjuks

Kui sa tahad olla 100% kindel, et keegi ei saaks sinu paroole lahti murda, siis kasuta kolmanda osapoole rakendust, mis salvestab oma andmebaasis turvaliselt paroole. Erinevaid paroolihaldusrakendusi on palju ning saadaval on neid nii tavaarvutile (Windows, OS X, Linux) kui nutiseadmetele (iOS, Android, Windows Phone). Sellisel juhul saad genereerida iga keskkonna jaoks eraldi parooli, mis ei allu mingile loogikale (ning ei ole võimalik meeles pidada). Ning paroolihaldusrakendus, kus salasõnad talletatud, on omakorda parooli all. Nendele ligipääsuks peab olema reaalne ligipääs nii arvutile kui teadma rakenduse (teenuse) enda turvaparooli. See jällegi annab tükkmaad turvalisust juurde.

Eraldi nendest rakendustest siin pikemalt kirjutama ei hakka, kuid mainin ära mõned populaarsemad lahendid: KeepPass, LastPass, 1Password jne.

Lõpetuseks

Iga keskkonna ning parooli turvalisus on täpselt nii hea, kuidas kasutaja suudab seda kasutada. Hoolimatult isikuandmetega ligi käies (just enda omadega) internetis on suhteliselt sama, kui enda rahakott ning telefon tänaval võõrale inimesele anda. Seetõttu tuleks kasutada tähelepanelikult ka ülimat turvalahendust SA ( sinu aju), mis tagab lisaturbe. Ära jaga oma paroole võõrastele, ära kasuta sama parooli kõikjal ning mis kõige tähtsam, sinu lapse või pereliikme nime kättesaamine näoraamatust on ju väga lihtne (seega ära kasuta seda paroolina).

Kui sul on mingeid häid nippe või meetodeid paroolide või üleüldiselt internetiturvalisuse osas, siis jaga seda ka meiega siin kommentaariumis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turvalisus internetis: mida mina saan teha, et end kaitsta erinevate ohuallikate eest?

# data[].attributes.attachment_link.description
Interneti turvalisus on praegust üks äärmiselt kuum teema. Seda eriti NSA (National Security Agency Ameerika Ühendriikides) luureskandaali taustal ning ka paljude erinevate andmebaaside lahtimurdmise taustal. Selles artiklis ma parem ei hakka erinevaid vandenõuteooriaid lahkama ning arutama selle üle, kuipalju jänkid on huvitatud sinu näoraamatu kassipiltide jagamisest.

# data[].attributes.headline
Veebiseminar „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades

# data[].attributes.subject
Veebiseminar „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades

# data[].attributes.body
Teisipäeval, 7. veebruaril kell 15:00 – 16:30 toimub veebiseminar „Elu sotsiaalmeedias: kuidas jagada enda elu lähedaste privaatsust säilitades".Seminari viib läbi Henry Jakobson, Isablogi „A mida Henry teeb?“ autor. Tänases postitamise ja jagamise maailmas kerkivad esile teemad, mille peale lapsevanamana mõtlema peame. Seekordsel veebiseminaril arutatakse, kas ja millist infot enda pere kohta sotsiaalmeedias jagada ning millised on sellega seotud ohud ja tagajärjed. Henry räägib oma kogemusest blogipidajana, kes avaldab iganädalaselt infot ja pilte oma pere tegemiste kohta. Veebiseminar toimub projekti Targalt Internetis raames tähistamaks turvalise interneti päeva. Veebiseminaril osalemiseks palume eelnevalt registreerida siin.Osalema on oodatud lapsevanemad ja ka kõik teised huvilised. Veebiseminaril osalemiseks on vajalikud kõrvaklapid või kõlarid ning laua- või sülearvuti. Veebiseminari korraldamiseks kasutame Adobe Connect’i, mille videojuhendi leiate siit.   |

# data[].attributes.body
Teie parooli varastamine on lihtsam, kui arvata oskate

Järgmised levinud toimingud võivad põhjustada teie parooli varguse:
sama parooli kasutamine rohkem kui ühel saidil;
tarkvara allalaadimine Internetist;
meilisõnumites linkidel klõpsamine.

Kaheastmelise kinnitamise abil saate oma kontot kaaperdajate eest kaitsta, isegi kui nad teavad teie parooli.
https://www.google.com/landing/2step/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The safer way to sign in to your favorite apps and services

When signing into your online accounts, you shouldn't have to trade security for convenience. You can use your Google Account to more safely and easily sign in to thousands of sites and services across the web, while maintaining transparent privacy options in one place.

Safely sign in anywhere, with just a tap

We combine Google's industry-leading security with ultimate convenience to help protect your personal information on other accounts. Sign in with Google authenticates you uniquely for each service. So, even if there is a data breach on any of the sites or services you use, your personal information on all other accounts stays safe from hackers.

More control over your accounts and connections

You can view and manage how you use Sign in with Google, right in your Google Account. It allows you to manage or revoke access to any connected account - all in one place - which keeps you in total control.

Turn on Sign in with Google

Strengthen the security of your Google Account

Protect your Google Account by taking the Security Checkup. This step-by-step tool gives you personalized and actionable recommendations to help strengthen the security of your Google Account.

# data[].attributes.attachment_link.title
Authentication Tools for Secure Sign In - Google Safety Center

# data[].attributes.attachment_link.description
The safer way to sign in to your favorite apps and services When signing into your online accounts, you shouldn't have to trade security for convenience. You can use your Google Account to more safely and easily sign in to thousands of sites and services across the web, while maintaining transparent privacy options in one place.

# data[].attributes.body
Rahvusvaheline andmekaitsepäev. Seda tähistatakse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee otsuse alusel alates 26. aprillist 2006. Mõnedes riikides nimetatakse seda konfidentsiaalsuse päevaks. Päeva eesmärk on tuletada internetikasutajatele meelde ettevaatusabinõusid, et tagada turvalisus nii virtuaalses kui ka reaalses elus.
Vaata allpool:
Tele2 Eesti tegevdirektor Argo Virkebau näitas oma Google ja Facebooki konto põhjal, millist informatsiooni need kaks suurt korporatsiooni tema kohta teavad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
28. jaanuaril tähistatakse üle maailma andmekaitsepäeva. Päeva eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust võimalikest internetiohtudest. Tele2 Eesti tegevdirektor Argo Virkebau näitas oma Google ja Facebooki konto põhjal, millist informatsiooni need kaks suurt korporatsiooni tema kohta teavad.

# data[].attributes.attachment_link.description
28. jaanuaril tähistatakse üle maailma andmekaitsepäeva. Päeva eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust võimalikest internetiohtudest. Tele2 Eesti tegevdirektor Argo Virkebau näitas oma Google ja Facebooki konto põhjal, millist informatsiooni need kaks suurt korporatsiooni tema kohta teavad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Safer Internet Day 2017 - join us to celebrate the day!

# data[].attributes.attachment_link.description
Safer Internet Day 2017 is on 7 February and is coordinated in the UK by us, the UK Safer Internet Centre. Join us to celebrate the day and make this the biggest yet! Safer Internet Day 2017 is on 7 Feb 2017 and is coordinated in he UK by the UK Safer Internet Centre.

# data[].attributes.headline
Huvitav ja kasulik veebilehekülg! Uurigem!

# data[].attributes.subject
Huvitav ja kasulik veebilehekülg! Uurigem!

# data[].attributes.body
http://www.targaltinternetis.ee/

# data[].attributes.attachment_link.description
Targalt internetis - Safer Internet Centre in Estonia SIC EE IV

# data[].attributes.body
2017. aastal tähistatakse rahvusvahelist turvalise interneti päeva 7. veebruaril.
Ka meie gümnaasium osaleb
turvalise interneti nädalaga.