# data[].attributes.headline
Завдання: Знайти з платформи пісню, яку Ви мені ще не співали та заспівати її. Надсилаємо відео (фрагмент) на пошту, використовуючи посилання з гугл-диску (так як файл буде великий). Виконуємо емоційно!   Обов'язково вказуємо номер уроку!   Бажаю успіхів!

# data[].attributes.subject
Завдання: Знайти з платформи пісню, яку Ви мені ще не співали та заспівати її. Надсилаємо відео (фрагмент) на пошту, використовуючи посилання з гугл-диску (так як файл буде великий). Виконуємо емоційно!   Обов'язково вказуємо номер уроку!   Бажаю успіхів!

# data[].attributes.headline
Дайте відповіді на питання відеопрезентації, запишіть до зошита (презентація вище знаходиться):

# data[].attributes.subject
Дайте відповіді на питання відеопрезентації, запишіть до зошита (презентація вище знаходиться):

# data[].attributes.headline
Добрий день. Ми продовжуємо з Вами подорож по країні музики. І сьогодні на нашому шляху зустрінуться музичні жанри.

# data[].attributes.subject
Добрий день. Ми продовжуємо з Вами подорож по країні музики. І сьогодні на нашому шляху зустрінуться музичні жанри.

# data[].attributes.body
Чи буде цікаво дізнатися про іх діалог? Дивимося відео-презентацію:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Алена Насальская

# data[].attributes.attachment_link.title
6 клас, Жанри зустрічаються

# data[].attributes.headline
Попурі з оперет Йогана Штрауса:

# data[].attributes.subject
Попурі з оперет Йогана Штрауса:

# data[].attributes.headline
Я.Барнич "Гуцулка Ксеня":

# data[].attributes.subject
Я.Барнич "Гуцулка Ксеня":

# data[].attributes.headline
Н.Май "Малюки" мінус:

# data[].attributes.subject
Н.Май "Малюки" мінус:

# data[].attributes.attachment_link.title
Малюки - Наталия (Наталія) Май

# data[].attributes.attachment_link.metadata.title
Малюки - Наталия (Наталія) Май

# data[].attributes.headline
Допомога для Вас від мене:

# data[].attributes.subject
Допомога для Вас від мене:

# data[].attributes.body
Пісня: Н.Май "Малюки"+

# data[].attributes.attachment_link.title
Студія "Карамельки", Малюки

# data[].attributes.headline
А зараз підсумкова музична презентація! Підсумуємо:

# data[].attributes.subject
А зараз підсумкова музична презентація! Підсумуємо:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Арина Екатеринина

# data[].attributes.attachment_link.title
МУЗИЧНО ТЕАТРАЛЬНІ ЖАНРИ: БАЛЕТ   6 клас  урок 30  Музичне мистецтво Слухання музики

# data[].attributes.headline
Добрий день. Ми знову продовжуємо свою подорож в країну музично-театральних жанрів. Зараз я пропоную відео-презентацію для опрацювання(змощуйтеся зручніше, приготуйте зошит, ручку для відповідей на питання)... Тож вперед, вас зустрічає "ОПЕРЕТА":

# data[].attributes.subject
Добрий день. Ми знову продовжуємо свою подорож в країну музично-театральних жанрів. Зараз я пропоную відео-презентацію для опрацювання(змощуйтеся зручніше, приготуйте зошит, ручку для відповідей на питання)... Тож вперед, вас зустрічає "ОПЕРЕТА":

# data[].attributes.body
Це незвична музична презентація! Всі музичні твори та пісню треба САМОСТІЙНО знайти в інтернеті, прослухати - пісню заспівати, правила записати, все вивчити:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Алена Насальская

# data[].attributes.attachment_link.title
Музичне мистецтво 6 клас Розділ 4 Жанри симфонічної музики  Тема  Музично театральні жанри Оперета

# data[].attributes.headline
Дякую за увагу! Бажаю успіхів!

# data[].attributes.subject
Дякую за увагу! Бажаю успіхів!

# data[].attributes.headline
Перед тим, як закінчити наш урок, я пропоную Вам розслабитися та провести ритмічну вправу. (Можна оплесками відтворити ритм під музику. Великі овочі - довгий звук, маленьки овочі - короткий звук. Спробуйте). Надішліть відео з виконаним завданням):

# data[].attributes.subject
Перед тим, як закінчити наш урок, я пропоную Вам розслабитися та провести ритмічну вправу. (Можна оплесками відтворити ритм під музику. Великі овочі - довгий звук, маленьки овочі - короткий звук. Спробуйте). Надішліть відео з виконаним завданням):

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ирина Баринова

# data[].attributes.attachment_link.title
Овощные ритмы

# data[].attributes.headline
Так, саме він подарував мистецтву прекрасну музику, насичену різними барвами... (фрагмент з балету "Спартак")

# data[].attributes.subject
Так, саме він подарував мистецтву прекрасну музику, насичену різними барвами... (фрагмент з балету "Спартак")

# data[].attributes.body
Подивіться, яка майстерність, які емоції та почуття! ...

# data[].attributes.headline
Хто знає автора та назву цього балету? Так - це Арам Хачатурян та його балет "Спартак". В відео звучить "Адажіо" з балету.

# data[].attributes.subject
Хто знає автора та назву цього балету? Так - це Арам Хачатурян та його балет "Спартак". В відео звучить "Адажіо" з балету.

# data[].attributes.body
Хто ж такий Арам Хачатурян ? (див. підручник стор. 136).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Хачатурян Арам Ілліч

вірм. Արամ Խաչատրյան
рос. Арам Ильич Хачатурян

Народився

24 травня ( 6 червня) Тифліс, Російська імперія [2] 1903 [1]

Помер

1 травня 1978 Москва, СРСР [3][6][...] [3][4][...] (74 роки)

Поховання

Громадянство
(підданство)

Російська імперія СРСР

Діяльність

композитор, диригент, хореограф, музикознавець, музичний педагог, викладач університету, піаніст, кінокомпозитор, педагог, політик, віолончеліст

Alma mater

Московська державна консерваторія імені П. І. Чайковського ( Московський державний університет імені Ломоносова , Музичне училище імені Гнесіних ( Московська державна консерваторія імені П. І. Чайковського ( Російська академія музики імені Гнесіних 1936 ) і 1929 ), 1934 ),

Науковий ступінь

доктор мистецтвознавства[d] ( 1965 )

Відомі учні

Тарівердієв Мікаел Леонович і

Знання мов

російська і

Заклад

Московська державна консерваторія імені П. І. Чайковського і Російська академія музики імені Гнесіних

Членство

Спілка композиторів СРСР , і

Роки активності

з 1926

Жанр

Академічна музика , балет симфонія , Камерна музика музика до фільму [17][20]класична музика і Концерт [21][22], [18][19], [15][16], [12][13][14], [9][10][11],

Magnum opus

і Masquerade[d]

Посада

депутат Верховної ради СРСР[d]

Брати, сестри

*

У шлюбі з

Автограф

Нагороди

IMDb

nm0006154

Ара́м Іллі́ч Хачатуря́н ( вірм. Արամ Խաչատրյան, рос. Арам Хачатурян ; 24 травня ( 6 червня) 1903, Тбілісі - 1 травня 1978, Москва) - композитор, диригент, педагог, музично-суспільний діяч, народний артист СРСР (1954), Герой Соціалістичної Праці (1973), академік АН Вірменської РСР (1963). Дядько Карена Хачатуряна.

Був четвертим сином у родині бідного ремісника. 1921 року разом із групою вірменської молоді А. Хачатурян виїхав у Москву і вступив на підготовчі курси в Московського університету, потім став студентом факультету фізики й математики. Через рік 19-літній Хачатурян вступив у Гнесинське музичне училище.

Саме в ті роки Хачатурян уперше в житті потрапив на симфонічний концерт і був вражений музикою Л. Бетховена і Рахманінова. "Танець для скрипки і фортепіано" став першою роботою композитора. "Як і всі скрипалі, я пишаюся тим, що перша серйозна робота А. Хачатуряна, його „танець", був написаний для скрипки. Композитор відчуває скрипку, як дійсний майстер - віртуоз", - сказав Давид Ойстрах про Хачатуряна.

1929 року Хачатурян вступив у симфонічний клас Московської консерваторії, яку блискуче закінчив 1934 і вступив до аспірантури. Ще до студентських років відносяться такі його твори, як пісня-поема для скрипки з фортепіано (1929), токата для фортепіано (1932), тріо для фортепіано, скрипки й кларнета (1932). Далі Хачатурян написав 1-ю симфонію (1934), концерти з оркестром для фортепіано (1936) і для скрипки (1940). Під час Другої світової війни працював на всесоюзному радіо, писав патріотичні пісні й марші.

У 1939 Хачатурян написав перший вірменський балет "Щастя". Але вади лібрето балету змусили переписати більшу частину музики, і в такий спосіб "народилася" "Ґаяне". Прем'єра балету відбулася у важкі роки Другої світової війни, узимку (3 грудня 1942). В 1943 за цей балет Хачатурян одержав сталінську премію першого ступеня - одну з найвищих нагород того часу в сфері культури. Через дуже короткий час після прем'єри цей балет завоював всесвітню славу. Балет "Спартак" став найбільшою роботою Хачатуряна після війни. Партитура балету була завершена в 1954, а в грудні 1956 відбулася прем'єра. Відтоді цей балет став "частим гостем" на найкращих сценах світу.

Одночасно Хачатурян працював у театрі й кіно: "Маскарад", "Зангезур", "Пепо", "Володимир Ілліч Ленін", "Російська проблема", "Секретна Місія", "у них є Батьківщина", "адмірал Ушаков", "Джордано Бруно", "Отелло", "Сталінградська битва" та інших. З 1950 Хачатурян виступав як диригент, гастролював з авторськими концертами в багатьох містах СРСР і за кордоном.

З 1950 викладав композицію в Московській консерваторії і в інституті ім. Гнесіних (з 1951 - професор). Серед його учнів - А. Я. Ешпай і М. Л. Тарівердіев. З 1957 А. І. Хачатурян займав пост секретаря Спілки композиторів СРСР.

Сюїти

Сюїта з балету "Щастя" № 1 - 1939

Сюїта з балету "Щастя" Nr.2 - 1939

Сюїта з балету "Гаяне" № 1 - 1943

Сюїта з балету "Гаяне" № 2 - 1943

Сюїта з балету "Гаяне" № 3 - 1943

Сюїта з музики до спектаклю "Маскарад" - 1943

Сюїта з музики до фільму "Сталінградська битва" - 1949

Сюїта з музики до спектаклю "Валенсіанська вдова" - 1953

Сюїта з балету "Спартак" № 1 - 1955-57

Сюїта з балету "Спартак" № 2 - 1955-57

Сюїта з балету "Спартак" № 3 - 1955-57

Сюїта з музики до спектаклю "Лермонтов" - 1953

Сюїта з балету "Спартак" № 4 - 1967

Марш для духового оркестру № 1 - 1929

Марш для духового оркестру № 2 - до десятиліття Вірменської РСР, 1930

Обробка вірменських народних пісень - для духового оркестра, 1933

Обробка узбецьких народних пісень - для духового оркестра, 1933

Героям Вітчизняної війни - марш для духового оркестра, 1942

Марш Московської Червонопрапорної міліції - 1973

Концерт для фортепіано з оркестром - 1936

Концерт для скрипки з оркестром - 1940

Концерт для віолончелі з оркестром - 1946

Рапсодія для віолончелі з оркестром - 1961/62

Рапсодія для скрипки з оркестром - 1963

Рапсодія для фортепіано з оркестром - 1967

Поема про Сталіна (1938)

Три арії (Поема, Легенда, Дифірамб), для високих голосів і оркестру (1946)

Ода радості для солістів з оркестром (1956)

Балада про Батьківщину, для солістів з оркестром (1961)

Танок B-Dur op.1 - для скрипки і фортепіано, 1926

Пісня-поема (на честь ашугів) - для скрипки і фортепіано, 1929

Allegretto - для скрипки і фортепіано, 1929

Струнний квартет (1931)

Тріо для кларнету, скрипки і фортепіано (1932)

Сюїта - для альта і фортепіано, 1929-32

Танок - для балалайки і домри, 1929-32

Подвійна фуга - для струнного квартету, 1932

Скрипкова соната - 1932

Для фортепіано

Поема (1925)

Поема (1926)

Вальс-етюд (1926)

Andantino (1926)

Варіації на тему Сольвейґ (1928)

7 речетативів і фуг (1928, 1966)

Хореографічний вальс (1944)

Три п'єси (Ostinato, Романс, Фантастичний вальс) (1945)

Альбом для дітей № 1 (1947)

Вальс-маскарад (1952)

Сонатіна (1959)

Соната (1961)

Альбом для дітей № 2 (1965)

та інші твори

Для струнних інструментів

Соната-фантазія C-Dur - для віолончелі соло, 1974

Соната - для скрипки соло, 1975

Соната - для альта соло, 1976

Пісні

Музика до вистав і кінофільмів

Транскрипції

Арам Хачатурян - лауреат Сталінської ( 1941, 1943, 1946, 1950), Ленінської ( 1959) і Державної премій ( 1971), Державної премії Вірменської РСР ( 1965). Нагороджений орденом Леніна (1939), орденом Трудового Червоного Прапора (1946), медалями.

31 жовтня 2006 р. у Москві відкритий пам'ятник Араму Хачатуряну. Скульптор Георгій Франгулян і архітектор Ігор Воскресенський. У церемонії відкриття брали участь президент Вірменії Роберт Кочарян, мер Москви Юрій Лужков і дружина російського президента Людмила Путіна.

# data[].attributes.attachment_link.title
Хачатурян Арам Ілліч

# data[].attributes.attachment_link.description
Хачатурян Арам Ілліч вірм. Արամ Խաչատրյան рос. Арам Ильич Хачатурян Народився 24 травня ( 6 червня) Тифліс, Російська імперія [2] 1903 [1] Помер 1 травня 1978 Москва, СРСР [3] [6] [...] [3] [4] [...] (74 роки) Поховання Громадянство (підданство) Російська імперія СРСР Діяльність композитор, диригент, хореограф, музикознавець, музичний педагог, викладач університету, піаніст, кінокомпозитор, педагог, політик, віолончеліст Alma mater Московська державна консерваторія імені П.

# data[].attributes.headline
Добрий день. Я хочу відправитися з Вами в театр та подивитися на справжнє мистецтво (мистецтво балету). В цьому нам допоможуть видатні майстри балету - Є. Максимова та В. Васильєв:

# data[].attributes.subject
Добрий день. Я хочу відправитися з Вами в театр та подивитися на справжнє мистецтво (мистецтво балету). В цьому нам допоможуть видатні майстри балету - Є. Максимова та В. Васильєв:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Советское телевидение. ГОСТЕЛЕРАДИОФОНД

# data[].attributes.attachment_link.title
А.Хачатурян. Адажио из балета "Спартак". Adagio from "Spartacus" E.Maximova, V.Vasiliev (1973)

# data[].attributes.headline
Слова:                                                                 1. Із ранку аж до ночи   Хтось грає у дворі.Я слухаю охоче ці візерунки гри.Дивуюся: а хто ж він,Скрипаль чудовий цей,Що грає буз утоми,Чарує всіх людей? (Двічі)    Приспів: Милий наш скрипалику,Чуєм навіть здалеку:Дуже гарна гра —Рада дітвора. (Двічі)             2. Мені сказала ненька —Щоб ти, синочку, знав,Це коник зелененькийДесь скрипочку узяв.Луна собі з травичкиМелодія йогоДля тебе і для мене,Для світу усього. (Двічі)             Приспів.       

# data[].attributes.subject
Слова:                                                                 1. Із ранку аж до ночи   Хтось грає у дворі.Я слухаю охоче ці візерунки гри.Дивуюся: а хто ж він,Скрипаль чудовий цей,Що грає буз утоми,Чарує всіх людей? (Двічі)    Приспів: Милий наш скрипалику,Чуєм навіть здалеку:Дуже гарна гра —Рада дітвора. (Двічі)             2. Мені сказала ненька —Щоб ти, синочку, знав,Це коник зелененькийДесь скрипочку узяв.Луна собі з травичкиМелодія йогоДля тебе і для мене,Для світу усього. (Двічі)             Приспів.       

# data[].attributes.body
Пісня для співу. (Мінусовка):

# data[].attributes.attachment_link.title
04. Скрипалик-цвіркунець в. 2

# data[].attributes.attachment_link.title
хор Дзвіночок

# data[].attributes.headline
І ось його поема "Фінляндія".Слухаємо та занурюємося в музичний образ:

# data[].attributes.subject
І ось його поема "Фінляндія".Слухаємо та занурюємося в музичний образ:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Путешествия по странам и континентам.

# data[].attributes.attachment_link.title
Финляндия. Айнола - дом Яна Сибелиуса.

# data[].attributes.headline
Чи вдалося пофантазувати?А ось, Ян Сібеліус, пропонує звернутися до іншого твору, який не менш цікавий. Це Симфонічна поема "Фінляндія". "А хто ж це - Ян Сібеліус, спитаєте, ви?"  Зараз прочитаємо:       

# data[].attributes.subject
Чи вдалося пофантазувати?А ось, Ян Сібеліус, пропонує звернутися до іншого твору, який не менш цікавий. Це Симфонічна поема "Фінляндія". "А хто ж це - Ян Сібеліус, спитаєте, ви?"  Зараз прочитаємо:       

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сібеліус Ян

Жан Сібеліус

Основна інформація

Повне ім'я

Johan Julius Christian Sibelius

Дата народження

8 грудня 1865

Місце народження

Гямеенлінна

Дата смерті

20 вересня 1957 (91 рік)

Місце смерті

Ярвенпяа

Громадянство

Фінляндія

Національність

швед

Професія

диригент, композитор, скрипаль

Освіта

Академія імені Сібеліуса ( Гельсінський університет 1889 ) і

Вчителі

Мартін Вегеліус , Albert Becker Karl Goldmark Robert Fuchs Роберт Каянус і Karl Flodin d d , d , d ,

Жанр

опера, симфонія, струнний квартет, скрипковий концерт, симфонічна поема, камерна музика

Нагороди

Сайт про Яна Сібеліуса

Файли на Вікісховищі

Ян (Жан) Сібе́ліус ( швед. Jean Sibelius вимова опис файлу)[1]; повне ім'я Johan Julius Christian Sibelius ( 8 грудня 1865, Гямеенлінна - 20 вересня 1957, Ярвенпяа) - фінський композитор шведського походження. Вважається головним композитором Фінляндії та одним з найзначніших композиторів світу. Разом з Еліасом Леннротом та Йоганом Людвігом Рунебергом. Видний представник "золотої доби" фінського мистецтва періоду 1880-1910 років.

Ян Сібеліус народився 8 грудня 1865 в Гямеенлінні (шведська назва Тавастехус) у Фінляндії. Був другим із трьох дітей доктора Крістіана Густава Сібеліуса і Марії Шарлотті Борг. Хоч у родині підтримувалися шведські культурні традиції, що беруть початок від пращурів композитора, його віддали у фінську середню школу. У 1885 вступив до Імператорського університету в Гельсінкі - та його не приваблювала професія юриста: незабаром він перейшов до Музичного інституту, де став найяскравішим учнем М. Вегеліуса. Багато його ранніх творів для камерних ансамблів виконувалися студентами та викладачами інституту. У 1889 Сібеліус одержав державну стипендію для навчання композиції й теорії музики в А. Беккера в Берліні. Наступного року брав уроки у К. Гольдмарка і Р. Фукса у Відні.

Після повернення Сібеліуса до Фінляндії відбувся його офіційний дебют як композитора: була виконана симфонічна поема Куллерво (Kullervo), ор. 7, для солістів, чоловічого хору й оркестру - за одним зі сказань фінського народного епосу Калевала. Це були роки небаченого патріотичного підйому, і Сібеліуса негайно проголосили музичною надією нації. Незабаром він одружився з Айно Ярнефельт, батьком якої був відомий генерал-губернатор, що очолював національний рух.

За Куллерво пішли симфонічна поема Казка (En Saga), ор. 9 ( 1892); сюїта Карелія (Karelia), ор. 10 й 11 ( 1893); Весняна пісня (Vrsng), ор. 16 ( 1894) і сюїта Леммінкяйнен (Lemminkissarja), ор. 22 ( 1895). У 1897 Сібеліус брав участь у конкурсі на заміщення посади викладача музики в університеті, але зазнав невдачі, після чого друзі переконали сенат заснувати для нього щорічну стипендію у 3000 фінських марок.

Помітний вплив на ранню творчість Сібеліуса зробили два фінських музиканти: мистецтву оркестровки його навчав Роберт Каянус, диригент і засновник Асоціації гельсінкських оркестрів, а наставником в області симфонічної музики був музичний критик К. Т. Флодін. Прем'єра Першої симфонії Сібеліуса відбулася в Гельсінкі ( 1899). У цьому жанрі композитор написав ще 6 творів - останньої була Сьома симфонія (одночастинна Fantasia sinfonica), ор. 105, вперше виконана в 1924 в Стокгольмі. Міжнародну популярність Сібеліус завоював саме завдяки симфоніям, але популярністю користуються і його скрипковий концерт, й численні симфонічні поеми, наприклад, "Донька Півночі" (Pohjolan tytär), "Нічна скачка і схід сонця" ( Nattlig ritt och soluppgang), "Туонельський лебідь" ( Tuonelen joutsen) і "Тапіола" ( Tapiola).

Більшість творів Сібеліуса для драматичного театру (усього їх шістнадцять) - свідчення його особливої схильності до театральної музики: зокрема, це симфонічна поема "Фінляндія" ( 1899) і Смутний вальс (Valse triste) з музики до п'єси шурина композитора А. Ярнефельта Смерть (Kuolema); п'єса була вперше поставлена у Гельсінкі в 1903. Багато пісень і хорові твори Сібеліуса часто звучали у нього на батьківщині, але за її межами майже невідомі: очевидно, їхньому поширенню заважав мовний бар'єр, а крім того, вони позбавлені характерних переваг його симфоній і симфонічних поем. Сотні фортепіанних і скрипкових п'єс та кілька салонних сюїт для оркестру ще більше поступаються найкращим творам композитора, приводячи в зніяковілість навіть найвідданіших шанувальників його таланту.

Творча діяльність Сібеліуса фактично завершилася в 1926 симфонічною поемою Тапіола, ор. 112. Понад 30 років музичний світ чекав від композитора нових творів - особливо його Восьмої симфонії, про яку стільки говорилося; однак очікування не втілилися. У ці роки Сібеліус писав лише невеликі п'єси, зокрема масонську музику і пісні.

Його творчість отримує визнання головним чином в англо-саксонських країнах. У 1903- 1921 він п'ять разів приїжджав в Англію диригувати своїми творами, а в 1914 відвідав США, де під його керуванням у рамках музичного фестивалю в Коннектикуті пройшла прем'єра симфонічної поеми Океаниді (Aallottaret). Популярність Сібеліуса в Англії й США досягла свого піку до середини 1930-х років. Такі відомі англійські письменники, як роза Ньюмарч, Сесил Грій, Ернест Ньюмен і Констант Ламберт, захоплювалися ним як видатним композитором свого часу, гідним спадкоємцем Бетховена. Серед найпалкіших прихильників Сібеліуса в США - О. Даунс, музичний критик "Нью-Йорк Таймс", і С. Кусевицкий, диригент Бостонського симфонічного оркестру; в 1935, коли музика Сібеліуса пролунала по радіо у виконанні Нью-йоркського філармонічного оркестру, слухачі обрали композитора своїм "улюбленим симфоністом".

З 1940 інтерес до музики Сібеліуса помітно падає: лунають голоси, що піддають сумніву його новаторство в області форми. Сібеліус не створив своєї школи й не зробив прямого впливу на композиторів наступного покоління. Проте у наші дні його звичайно ставлять в один ряд з такими представниками пізнього романтизму, як Р. Штраус й Е. Елгар. При цьому в Фінляндії йому відводили й відводять набагато важливішу роль: тут він визнаний великим національним композитором, символом величі країни.

Ще при житті Сібеліус був вшанований так, як вшановували лише деяких художників. Досить згадати численні вулиці Сібеліуса, парки Сібеліуса, щорічний музичний фестиваль "Тиждень Сібеліуса". В 1939 "альма-матер" композитора, Музичний інститут, одержав назву Академії імені Сібеліуса. Ім'ям цього композитора названо популярний нотний редактор - Sibelius, а також астероїд 1405 Sibelius. Помер Сібеліус в Ярвенпя 20 вересня 1957.

"Леммінкяйнен", симфонічна поема для оркестру, Op. 22 (1895)

"Куллерво", симфонічна поема для оркестру, соло і хору, Op. 7 (1892)

Увертюра E-dur, JS 145 (1891)

Увертюра a-moll, JS 144 (1902)

Концерт для скрипки з оркестром ре мінор, Op. 47 (1904-1905)

"Карелія", увертюра, Op. 10 (1893)

"Карелія", сюїта, Op. 11 (1893)

Andante festivo для струнного оркестру і литавр, JS 34b (1922, 1938)

Романс

Український поет-модерніст Микола Бажан включив до циклу "Нічні концерти" вірш "Вальс Сібеліуса в Ленінграді":

Прозорість пригашеної світлотіні

Прозорість на небі, на плесі, на серці,

Прозорість в сумирнім і журнім кружінні

Прошептаних скрипками вальсових терцій...

Сібеліус називав себе на французький манер Жаном фр. , тому у світовій практиці використовується саме цей варіант імені. В Україні, під впливом російської традиції, використовується варіант "Ян".

Микола Бажан. Том 1. Вальс Сібеліуса в Ленінграді. - Київ, 1984. - С.616-617

# data[].attributes.attachment_link.description
Сібеліус Ян Жан Сібеліус Основна інформація Повне ім'я Johan Julius Christian Sibelius Дата народження 8 грудня 1865 Місце народження Гямеенлінна Дата смерті 20 вересня 1957 (91 рік) Місце смерті Ярвенпяа Громадянство Фінляндія Національність швед Професія диригент, композитор, скрипаль Освіта Академія імені Сібеліуса ( Гельсінський університет 1889 ) і Вчителі Мартін Вегеліус , Albert Becker Karl Goldmark Robert Fuchs Роберт Каянус і Karl Flodin d d , d , d , Жанр опера, симфонія, струнний квартет, скрипковий концерт, симфонічна поема, камерна музика Нагороди Сайт про Яна Сібеліуса Файли на Вікісховищі Ян (Жан) Сібе́ліус ( швед.

# data[].attributes.headline
А зараз я пропоную твір Моцарта "Фантазія ре-мінор".

# data[].attributes.subject
А зараз я пропоную твір Моцарта "Фантазія ре-мінор".

# data[].attributes.body
Проаналізуйте твір за схемою-тестом (з 29 уроку).

# data[].attributes.attachment_link.title
В.А.Моцарт - Фантазия ре минор

# data[].attributes.headline
Сьогодні ми познайомимося з одним із найвідоміших композиторів світу - В.А.Моцартом. Перегляньте відео і ви зрозумієте, чому весь світ поважає його? 

# data[].attributes.subject
Сьогодні ми познайомимося з одним із найвідоміших композиторів світу - В.А.Моцартом. Перегляньте відео і ви зрозумієте, чому весь світ поважає його? 

# data[].attributes.attachment_link.title
Одна історія. Як маленькому Моцарту вдалося підкорити тогочасного монарха Франції

# data[].attributes.headline
1. Із ранку аж до ночиХтось грає у дворі,Я слухаю охочеЦі візерунки гри.Дивуюся: а хто ж він,Скрипаль чудовий цей,Що грає буз утоми,Чарує всіх людей? (Двічі)Приспів:Милий наш скрипалику,Чуєм навіть здалеку:Дуже гарна гра —Рада дітвора. (Двічі)2. Мені сказала ненька —Щоб ти, синочку, знав,Це коник зелененькийДесь скрипочку узяв.Луна собі з травичкиМелодія йогоДля тебе і для мене,Для світу усього. (Двічі)Приспів.

# data[].attributes.subject
1. Із ранку аж до ночиХтось грає у дворі,Я слухаю охочеЦі візерунки гри.Дивуюся: а хто ж він,Скрипаль чудовий цей,Що грає буз утоми,Чарує всіх людей? (Двічі)Приспів:Милий наш скрипалику,Чуєм навіть здалеку:Дуже гарна гра —Рада дітвора. (Двічі)2. Мені сказала ненька —Щоб ти, синочку, знав,Це коник зелененькийДесь скрипочку узяв.Луна собі з травичкиМелодія йогоДля тебе і для мене,Для світу усього. (Двічі)Приспів.

# data[].attributes.attachment_link.title
04. Скрипалик-цвіркунець в. 2

# data[].attributes.headline
Скрипалик-цвіркунець

# data[].attributes.subject
Скрипалик-цвіркунець

# data[].attributes.attachment_link.title
хор Дзвіночок

# data[].attributes.headline
Аналіз музичного твору за схемою - тестом:        1.1 Назва твору, хто автор…        1.2 Виконавці: соліст, оркестр, хор, дует, ансамбль, тріо, фортепіано, квартет та інше…..        1.3 Жанр:   токата, фуга,   соната, симфонія, полька, опера, балет, концерт, ораторія, кантата, увертюра, інструментальний твір…….           1.4 Засоби музичної виразності:Мелодія: співуча, наспівна, м"яка, стрімка, духовна, мрійлива, лірична…  Ритм: чіткий, виразний, синкопований. Лад: мажор, мінор.       Темп: швидкий, середній, помірний. Регістр: високий, середній, низький.                  Характер   музики:   спокійний,   рішучий,   радісний, суворий, жалібний, грайливий, схвильований……

# data[].attributes.subject
Аналіз музичного твору за схемою - тестом:        1.1 Назва твору, хто автор…        1.2 Виконавці: соліст, оркестр, хор, дует, ансамбль, тріо, фортепіано, квартет та інше…..        1.3 Жанр:   токата, фуга,   соната, симфонія, полька, опера, балет, концерт, ораторія, кантата, увертюра, інструментальний твір…….           1.4 Засоби музичної виразності:Мелодія: співуча, наспівна, м"яка, стрімка, духовна, мрійлива, лірична…  Ритм: чіткий, виразний, синкопований. Лад: мажор, мінор.       Темп: швидкий, середній, помірний. Регістр: високий, середній, низький.                  Характер   музики:   спокійний,   рішучий,   радісний, суворий, жалібний, грайливий, схвильований……

# data[].attributes.headline
Завдання: Прослухати

# data[].attributes.body
Завдання: Прослухати концерт, описати свої враження за схемою-тестом, надіслати фото

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Малый фестивальный симфонический оркестр Санкт-Петербурга

# data[].attributes.attachment_link.title
02 - А. Марчелло "Концерт для гобоя ре-минор"