# data[].attributes.body
Spg 1: Hvilken betydning spiller kroppen for kategori og begrebsdannelse (fra Rosch’s og læg vægt på Lakoff/ Johnsons teorier)? Inddrag og forklar begreberne basalniveau, kinæstetisk billedskema, metaforisk projektion og containerskema.

- "[...] kategorier opstår i og med vores kropslige erfaringer og vores sensomotoriske handlinger, og [...] vi danner mening herudfra." (s. 147).

- Basalniveau: Bygger på en forståelse af at kategorier kan være mere eller mindre grundlæggende/primære og på et højere/lavere taksonomisk niveau ("stol" modsat "kontorstol"/"møbel"). Kategoriseringen på basalniveauet hænger sammen med 1. anvendelsen (motorik), 2. fysisk fremtræden, 3. meningen, 4. bruges/forstås af små børn, 5. første kategori, der indlæres.

- Kinæstetisk billedskema: Meningsfulde mønstre i vores bevægelser og manipulationer af verden. I kraft af vores fælles krop må vi naturligt også have forudsætningerne for samme forståelse af verden.

- Metaforisk projektion: Metaforiske og abstrakte begreber har altid rod i kropslige oplevelser og problemløsninger i praktisk forstand. Vores krop og væren/handlinger i verden danner derved grundlaget for udvikling af abstrakte tænkemåder.

- Containerskema: Umiddelbar og naturligt given forståelse af 'ind' og 'ud' orientering (Ind i en diskussion, ude af syne). Bygger på kinestætiske billedskemaer, altså meningsfulde mønstre i vores bevægelser og manipulering af verden. Forudsættes af menneskets tidlige oplevelse af at være afgrænsede/indeholdte væsener.

Spg 2:  Hvilken rolle spiller realiteten for kategoridannelsen? Hvordan er kroppen

betydningsdannende?

Kategoridannelsen - måden hvorpå kategorier former sig kognitivt hos os mennesker - udspringer i første instans fra vores kropslige væren i verden/interaktion med verden (realiteten i mere fænomenologisk forstand). Verdens betydning/måden vi forstår verden på, opstår tidligt ud fra mødet mellem krop og verden. Kategorier opstår således ud fra at gøre sig erfaringer i verden med sin krop, og indlæres ikke blot kognitive efterhånden som sproget også udvikles ...

Spg 3: Hvad menes der egentlig med at den klassiske kategoriforståelse er ”en objektivistisk tradition”?

# data[].attributes.body
1.  Intersubjektivitetsbegrebet
Rochats
- Man viser sig selv på den måde, den anden opfatter en. Man korrigerer altså sin adfærd ud fra, hvordan den anden person responderer.
- Barnets evne til at differentiere mellem sig selv og andre: nyfødte responderer forskelligt på selvstimulering versus at blive berørt af en anden.

Trevarthens:
- Primær: Dyadisk ansigt-til-ansigt kontakt mellem fx mor og barn.
- Sekundær: Triadisk: fælles opmærksomhed og oplevelse af noget andet
- Går altså fra en dyadisk/envejs opmærksomhed til en fælles oplevelse

2.  Hvordan kroppen er betydningsdannende på et førsproglig og før-refleksivt plan?
- Før-sproglig og før-refleksiv betydningsdannelse sker gennem kropslige erfaringer, og dette danner grundlaget for senere (sproglig, abstrakt) betydningsdannelse

Hvad betyder Trevarthens ”leven”  i modsætning til ”indleven”, og hvor adskiller det sig fra ”mentalisering”, social kognition og ”TOM” teori?
- Den tidlige udvikling bygger på den kropslige adfærd (forud for den voksnes intellekt og sproget). Her er der ikke tale om en oplevelse eller indleven i hinanden, men en 'leven' (Merleau-Ponty: kroppen lever før den oplever). Adskiller sig fra indleven, da det kræver refleksion at indleve sig i en anden persons situation.
- Barnet har en oplevelse og er i direkte kontakt med moren, men på en før-refleksiv plan. Ved ToM er forståelsen en kognitiv mental processering, hvor man har en større forståelse for den anden (indlevelse eller oplevelse af den anden)

3. Om intersubjektivitet er medfødt
- Der eksisterer en medfødt mekanisme ifølge Trevarthens, hvori barnet kan interagere og kommunikere med moderen (førsprogligt).
- alteroception: den anden fremstår som et subjekt, som er betydningsfuldt fra fødslen
- den nyfødte er dermed på forhånd "parat" til at kommunikere, og det har en betydning, at kommunikationen har en modtager (moren).

# data[].attributes.headline
Gruppe 1B: Hvad betyder det for skema-billeddefinitionerne at indføje ”bevidsthedsniveauer”? 

# data[].attributes.subject
Gruppe 1B: Hvad betyder det for skema-billeddefinitionerne at indføje ”bevidsthedsniveauer”? 

# data[].attributes.body
Bevidsthedsniveauet kan forstås på et kontinuum, hvor kropsskemaet ligger i det prerefleksive imens kropsbilledet ligger i det refleksive.

Hvad er prærefleksivitet?
Det er en form for en ikke-fokuseret bevidsthed, en krops bevidsthed. Den er i grænselandet mellem refleksiv bevidsthed og ikke bevidsthed.

Er skema-billede en ny dualisme?
Skema-billede kan betegnes som en teoretisk dualisme, som i praksis ikke kan adskilles.

Eksempler som taler for helhedsteori:
Meltzdoff: barnet er i stand til at række tungen ud, når det ser den voksne gøre det - det peger på, at barnet er i stand til at koordinere syn og proprioception samt at det har et vist kendskab til sin egen krops bevægelser og position

Eksempler som taler for del-helhedsteori:
van der Velde: det er i kraft med mødet med andre mennesker vi danner FKB'er og dermed kropsbilleder

# data[].attributes.body
Kropsbilledet:
- Når man reflekterer over sin krop, har en holdning eller følelsesmæssig reaktion til den eller begrebsmæssig viden om den. Kroppen fremstår differentieret fra omgivelserne. Det kunne eksempelvis være under øvelserne i hockey, hvor vi aktivt reflektererede over hvordan vi holdt på hockey-staven og øvede skud.
Kropsskema:
- Det fysiologiske og aktivt handlende. Automatisk og impulsivt. Bevægelser og handlinger vi ikke er opmærksomme på eller reflekterer over (præ-refleksivt).
Eksempelvis da vi kastede med risposer, der var ikke mange der tænkte over hvordan man kaster - men fokus lå på at sigte.
Kropsskemaet er altid aktiveret, og fungerer 'nede under' kropsbilledet. Vi forstår det som erfaringer af ens krop både statisk og bevægeligt.
Spørgsmål til Jim: Det 'at kunne' mærke noget - er det kropsbillede eller kropsskema?

Spørgsmål 2:
Er vi født med et kropsskema og kropsbillede - eller er det noget vi tilegner os?
Del-(helheds)teori:
- Reflekser, mange kropsskemaer, som integreres senere. Dannelsesprincip.
Helhedsteori:
- Barnet har et medfødt kropsskema og svag kropsbillede, som udvides. Udfoldelsesprincip.

# data[].attributes.body
1.    Hvad er selvet egentlig? Hvad er tværmodalitet (amodalitet)? Hvad er vitalitetsaffekter?

Selvet:
selvet er ikke forbundet til sprog. Det er en oplevelse inden i, der har noget med selvet at gøre.

Tværmodalitet: oplevelsesmæssig integration.

Vitalitetsaffekter: før refleksionen.

Deler det op i to:
Kategorielle affekter- fx vrede, glæde osv.
vitalitetsaffekter- følelser der ikke umiddelbart har et sprog.
Selvet er det der mærker vitaliteten.

Citat:
"Vitalitetsaffekterne kan siges at være oplevelsens affektive dimensioner og eksisterer ikke som diskrete afgrænsede kategorielle følelser, snarere er de den levende og følte bagvedliggende kvalitet af oplevelsen" ( s. 155).

2.    Hvad er primær bevidsthed? Berør herunder kroppens permanens og selvet som dynamisk

integrationskraft (oplevelse af enhed/ helhed).

primær bevidsthed:
Ikke selvrefleksiv og ikke verbaliseret.
Består kun i nuværende øjeblik.
vores krops tilstedeværelse i første persons perspektiv

Selvet som dynamisk integrationskraft:
barnets sammenhængskraft.
Den tværmodale perception.
Når jeg oplever noget er det ikke kun fx gennem synet men en integration af modaliteter, som gør at oplevelsen føles som en enhed/ helhed
Citat: "vi oplever noget som det sammen over tid og rum og på tværs af modaliteter. Der gives en invariant i variansen, som er kroppens permanens og selvets enhed" (s. 152)

3.    Hvad er affektiv afstemning og hvilken betydning har den affektive afstemning for barnets

intersubjektivitet og aktiveringsstruktur?

Den affektive afstemning anses som essentiel for at opnå intersubjektiv udveksling, idet forældrene må være i stand til at aflæse barnets indre følelsestilstand/ vitalitet ud fra dets ydre adfærd.