# data[].attributes.body
https://www.unicef.org/romania/ro/pove%C8%99ti/cyberbullying-ce-este-%C8%99i-cum-%C3%AEi-punem-cap%C4%83t

https://www.avocatoo.ro/blog/cum-oprim-legal-cyberbullying-ul/

# data[].attributes.body
răspândirea minciunilor sau postarea de fotografii jenante ale cuiva pe rețelele de socializare;

transmiterea de mesaje supărătoare sau de amenințări prin platformele de schimb de mesaje;

copierea identității unei persoane și transmiterea în numele  acesteia de mesaje răuvoitoare cuiva.

# data[].attributes.body
Conform programului inițiat de Kaspersky pentru siguranța copiilor pe internet, ,,Kids safety by Kaspersky”, există zece tipuri de cyberbullying, și anume:

1) Bârfa – presupune emiterea în mediul online a unor declarații publice speculative, ce pot denigra o anumită persoană sau instiga alte persoane în a adopta un comportament restrictiv

2) Excludere – excluderea din grupuri sau activități online a anumitor persoane; de exemplu, excluderea din grupul de messenger al clasei a unui coleg, din pricina faptului că nu este considerat suficient de bun pentru a face parte din același grup cu alții

3) Hărțuire – a lua în batjocură constant și deliberat o persoană, de pildă prin postarea de poze sau mesaje ce pot afecta integritatea psihică a individului

4) Urmărire online – comportament de hărțuire intimidant, cu scopul de a aduce conflictul în viața reală; se manifestă atunci când necunoscuții solicită întâlniri față în față copiilor/adolescenților cunoscuți pe internet, amenințându-i de data aceasta fizic.

5) Întărâtare – provocarea unor persoane să acționeze agresiv, prin insultarea implicită.

6) Comentarii – postarea de răspunsuri negative, denigrante la adresa unor fotografii, clipuri video sau mesaje lansate de o anumită persoană pe internet.

7) Insistență abuzivă – postări sau trimiteri permanente de mesaje către anumite persoane, în pofida refuzului lor de a comunica. (o altă formă de hărțuire)

8) Conturi false – profiluri create de către agresorii pe internet ce împrumută identitatea altor persoane, spre a facilita comunicarea cu victimele lor; sub protecția anonimatului, agresorii își amenință victimele sau, alteori, își însușesc identitatea victimei în discuțiile cu alte persoane.

9) Înșelăciune – folosirea de trucuri pentru a obține informațiile personale ale victimei, pe care agresorul urmează să le facă publice.

10) Sabotarea – actul de a schimba toate detaliile de pe pagina personală a cuiva atunci când persoana respectivă uită să restricționeze accesul; include și comunicarea în numele victimei.

Dacă ne uităm cu atenție, anumite puncte de aici se pot aplica și la adulți, nu doar la copii, deși aceștia reprezintă una din categoriile cele mai vulnerabile.

Pe lângă cele 10 tipuri de hărțuire online, profesorul de psihologie Robin Kowalski de la Universitatea Clemson identifică alte două modalități de manifestare a cyberbullyingului:

11) Înregistrarea video a atacurilor – presupune ca agresorul să filmeze victima în timpul atacului și să distribuie clipul video altor persoane, pentru a-l vizualiza și comenta, în acest fel sporind gradul de umilință la care este supusă victima.

(4) Determinarea de către un major a unui minor care nu a împlinit vârsta de 13 ani să asiste la comiterea unor acte cu caracter exhibiționist ori la spectacole sau reprezentații în cadrul cărora se comit acte sexuale de orice natură, precum și punerea la dispoziția acestuia de materiale cu caracter pornografic se pedepsesc cu închisoare de la 3 luni la un an sau cu amendă.

12) Sexting – distribuirea de materiale pornografice minorilor utlizând mijloace electronice de comunicație. Potrivit alin. (4) din art. 221 Cod Penal, care se referă la coruperea sexuală a minorilor:

# data[].attributes.body
Cyberbullyingul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poate întâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele de schimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele mobile. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați. Printre exemple se numără:

răspândirea minciunilor sau postarea de fotografii jenante ale cuiva pe rețelele de socializare;

transmiterea de mesaje supărătoare sau de amenințări prin platformele de schimb de mesaje;

copierea identității unei persoane și transmiterea în numele  acesteia de mesaje răuvoitoare cuiva.

Agresiunea de tip bullying față-în-față și cea în mediul online se pot petrece concomitent. Dar cyberbullying lasă amprente digitale- înregistrări care se pot dovedi utile și care pot oferi dovezile necesare pentru a putea pune capăt agresiunii.