# data[].attributes.attachment_link.description
Vocaroo is a quick and easy way to share voice messages over the interwebs.

# data[].attributes.body
Kuuntele tästä tekijän pohdintaa etätyöhön ja digitalisaatioon liittyen.

# data[].attributes.body
Tässä tekijän lyhyt tiivistys tehtävän rakenteesta.

# data[].attributes.body
Kinnunen, U., Malinen, K. & Laitinen, K. (2009). Työn ja perheen yhteensovittaminen: perheiden kokemuksia ja ratkaisuja. Teoksessa A. Rönkä, K. Malinen, & T. Lämsä (toim.) Perhe-elämän paletti. Vanhempana ja puolisona vaihtelevassa arjessa. Juva: PS-kustannus, 125–148.

Kovalainen, A., Poutanen, S. & von Bonsdorff, M. (2018). Digitalisaatio ja alustatyö – istusanoista motasoisten ilmiöiden tutkimukseen. Työelämän tutkimus – Arbetslivsforskning 16(4), 233–235.

Keyryläinen, M. & Sutela, H. (2018). Suomalaisten palkansaajien kokemuksia työn digitalisaatiosta. Työelämän tutkimus – Arbetslivsforskning 16(4), 275–288.

Nurmi, J-E., Ahonen, T., Lyytinen, H., Lyytinen, P., Pulkkinen, L. & Ruoppila, I. (2015). Ihmisen psykologinen kehitys.  Helsinki: PS-kustannus.

Hasu, M., Käpykangas, s., Saari, E. & Korvela, P. (2018). Toimistotyöntekijä automaation kynnyksellä – Tekstinkäsittelijöiden työelämäarjen profiilit digitalisoidussa kokoaikaisessa kotietätyössä. Työelämän tutkimus – Arbetslivsforskning 16(4), 251–274.

Helsingin Sanomat 20.5.2020. Etätyöapatia on tunne-elämän uusi ilmiö, joka uhkaa nyt monia, sanoo asiantuntija – Näistä merkeistä tunnistat, että etätyö alkaa vaikuttaa mieleen. Haettu osoitteesta: https://www.hs.fi/hyvinvointi/art-2000006513630.html

Salmi, M. & Lammi-Taskula, J. (toim.) (2004). Puhelin, mummo vai joustava työaika? Työn ja per- heen yhdistämisen arkea. Helsinki: Stakes.

YLE 5.5.2020. Suomalaiset tekevät nyt e-etätyötä – etätyötutkija kyseenalaistaa  liialliset videopalaverit. Haettu osoitteesta: https://areena.yle.fi/audio/1-50514295

YLE 21.4.2020. Korona muuttaa työelämää pysyvästi ja pomoilta vaaditaan uusia taitoja – ”suomalaisten sydämissä on sellaista, mikä pääsee nyt kukoistukseen”. Haettu osoitteesta: https://yle.fi/uutiset/3-11305257.

YLE 11.4.2020. Työriidan etäsovittelua makuuhuoneesta, kapellimestari pääsi hakkaamaan halkoja – näin eri alojen ammattilaiset selviävät eristyksissä. Haettu osoitteesta: https://yle.fi/uutiset/3-11300484

YLE 26.3.2020. Opettajat taintumassa työtaakan alle – vanhemmat laittavat heitä tekemään töitä ympäri vuorovaiden. Haettu osoitteesta: https://yle.fi/uutiset/3-11274552

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaiset tekevät nyt e-etätyötä - etätyötutkija kyseenalaistaa liialliset videopalaverit | Audio Areena

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaiset siirtyivät yhdessä yössä etätöihin maaliskuussa. Osalle työntekijöistä muutos oli vaikeaa ja työtapojen hakeminen vei oman aikansa. Useampi työntekijä haluaisi tehdä tulevaisuudessakin etätöitä. Työterveyslaitoksen tutkija, lahtelainen Seppo Tuomivaara pitää tärkeänä, että esimiehet huolehtivat myös etätöissä olevien työtekijöiden hyvinvoinnista. Työyhteisössä pitäisi keskustella etätyön hyvistä käytänteistä ja puuttua havaittuihin ongelmiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OAJ:n mukaan opettajien työmäärä on etätöiden myötä kasvanut valtavasti.

Päivä alkaa aamukahdeksalta. Silloin Kotkassa sijaitsevan Karhuvuoren koulun 7.-9.-luokkien aineenopettaja Päivi Harsia tarkastaa, onko oppilailta tullut tehtäviä yön aikana.

Sitten hän antaa uudet tehtävät seuraavaa päivää varten. Jokainen tehtävä täytyy arvioida kirjallisesti erikseen. Kaiken kaikkiaan palautetta täytyy antaa 300 oppilaalle viikossa. Työpäivä päättyy pisimmillään kahdeksalta illalla.

- Siinä on henkinen paine, kun työmäärä on päivittäin valtava. Luokassa saa annettua palautteen kasvokkain, mutta nyt pitää käydä kaikki tehtävät läpi ja antaa kirjallinen palaute jokaisesta erikseen, Päivi Harsia kertoo.

Harsian mukaan opettajat ovat välittäneet oppilaille tiedon, että tehtävä pitää palauttaa iltapäivällä kello kolmeen mennessä. Tästä huolimatta palautuksia tulee myöhään. Silloin opettaja joutuu jopa hillitsemään itseään työnteolta.

- Illalla alkavat palautukset jasovelluksetlaulamaan. Minun pitää sanoa itselleni, että ei tarvitse sillä sekunnilla katsoa kello 23.58 tulevaa tehtävää. Olen koko ajan valmiudessa. Se tekee työstä nyt normaalia raskaampaa.

Opettajien kuormitus kasvanut

Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen kertoo saavansa opettajilta viestiä taukoamatta kuormitukseen ja työmääriin liittyen. Positiivista on Luukkaisen mukaan se, että kuormituksen lisääntymisestä huolimatta opettajat haluavat edelleen tehdä työnsä mahdollisimman hyvin.

- Siinäkin pitää olla joku raja. He haluavat kansan tietävän, että he yrittävät parhaansa. Se ei mene niin, että opettajat vetävät etäopiskelussa muka lonkkaa, vaan etätyö tuottaa heille valtavasti lisätyötä.

Luukkaisen mukaan haasteena on myös se, että perusopetuksen yläluokilla oleviin oppilaisiin ei välttämättä ole saatu mitään kontaktia päiväaikaan. Teinit heräilevät etäkouluun puoliltapäivin ja pommittavat opettajia viesteillä jopa yöllä.

- Kaverit nukkuvat puolillepäivin ja sitten laittavat viestiä, että pitikö jotain tehdä. Ei tämä näin voi mennä. Nyt kun tämä jatkuu pitkään, pitäisi herätä ajoissa ja opiskella normaalina aikana. Opettajat ovat taintumassa tätä myötä työkuorman alle.

Luukkainen kertoo, että myös opettajan työn valmistelun määrä on räjähtänyt.

- On ihan eri asia suunnitella tehtävä etänä annettavaksi. Etukäteistyötä joutuu tekemään nyt vieläkin enemmän kuin ennen etätyötä.

Myös aineenopettaja Päivi Harsia sanoo, että oppilailla olisi tärkeää säilyä päivärytmi.

- Joustetaan vähän liikaakin. On haastavaa olla itselleen armollinen. Huoltajilta tulee meille viestiä, että palautamme tehtävän viikonlopun jälkeen. Toisaalta opettajista tuntuu hyvältä, että tehtävä tuli tehtyä.

Vuorovaikutus etänä erilaista

Etätyöskentelyssä näkyy luokanopettaja Päivi Harsian mukaan myös eriarvoistuminen. Etätyön onnistumiseen vaikuttaa nimittäin se, ovatko laitteistot ja välineet oppilailla kunnossa. Lisäksi etäopetus asettaa haasteita niille oppilaille, jotka tarvitsevat erityistä tukea.

- Oppilasta ei pysty tukemaan aina hänen tarvitsemallaan tavalla. Vaikka yritän selittää, niin oppilaat eivät aina ymmärrä tehtäviä. Jos huoltaja ei pysty tukemaan tehtävässä, sekin on haasteellista. Toivon, että tukiopetukseen varataan resurssia myöhemmin.

OAJ:n Olli Luukkaisen mukaan opettaja pystyy ottamaan oppilaiden tarpeet huomioon eri tavalla fyysisesti heidät nähdessään kuin etätyössä.

- Jos Kallella, Villellä, Maijalla ja Ollilla on samanlainen tehtävä, heille jokaiselle pitää antaa ohje erikseen ja he kaikki ymmärtävät ohjeen eri tavoilla.

Yhteisöllisyys säilyy edes jollakin tavalla

Kouvolassa sijaitsevan Pilkanmaan koulun 3. luokan luokanopettaja Maija Niinimäki on oppinut löytämään tilanteesta jotakin positiivista. Rutiineja on alkanut syntyä sekä opettajilla että oppilailla.

- Oppilaat tekevät hyvin tehtäviä. He osaavat katsoa videot ja yllättävän omatoimisesti ryhtyvät hommiin. Toki kolmasluokkalainen on vielä pieni ja tarvitsee myös vanhemman tukea.

Niinimäki on varautunut siihen, että koko loppulukukausi tullaan työskentelemään etänä.

- On tämä tavallista työläämpää, mutta minun mielestäni ihan ok. Tämä on poikkeustilanne. On löydettävä uusia luovia tapoja tehdä töitä.

Niinimäki kehuu erityisesti päivittäistä viestintää WhatsApp-ryhmien kautta.

- On ihanaa, että yhteisöllisyys säilyy edes jollakin tavalla. Sitä kaivataan juuri nyt.

Opettaja itse vastuussa työmäärästään

OAJ:n Olli Luukkainen painottaa, että opettaja ei voi olla töissä kellon ympäri. Etätöiden jatkuessa onneksi rutiinit ja käytännöt vakiintuvat ja sitä kautta työt saadaan paremmin hallintaan.

- Samalla myös oppilaiden taidot etäopiskella kehittyvät. Perusopetuksessa ei ole ennen tehty juurikaan etätöitä.

Myös 3. luokan luokanopettaja Maija Niinimäki on asettanut selvät rajat työn tekemiselle. Koko ajan ei voi olla tavoitettavissa.

- Olen sanonut huoltajille, että vastaan pääsääntöisesti kello 9-13. Toisaalta ymmärrän myös vanhempia, jotka tekevät omia töitään ja olen siksi joustanut. Uskon, että tämä tästä helpottaa, ja voi tehdä normaalin työpäivän.

OAJ:n Olli Luukkaisen viesti kuormittuneille opettajille on selvä.

- Rytmitä oma päiväsi. Kerro oppilaille se aika, mikä on oppilaiden käytössä. Opettajan on nyt itse rajattava oma työaikansa.

Luokanopettaja Maija Niinimäki palautuu töistä ulkoilemalla.

- Onneksi tulee kevät. On pakko päästä ulos. Sanon myös oppilaille, että heidän ei tarvitse olla koko ajan ruudun ääressä.

Myös aineenopettaja Päivi Harsia ulkoilee vapaa-ajallaan. Lisäksi hän lukee kirjoja. Kun on päivittäin näyttöjen kanssa tekemisissä, täytyy osata irrottautua töistä niiden ulkopuolella.

- Minulla on onneksi ystäviä ympäri Suomen ja juttelen heidän kanssaan. Toisaalta ystäviini kuuluu myös opettajia, ja helposti keskustelu lipsahtaa vapaalla työjuttuihin.

Mitä ajatuksia artikkeli herättää? Voit keskustella aiheesta 27.3. kello 23 asti.
Lue myös: Teinit heräilevät etäkouluun puoliltapäivin ja pommittavat opettajia viesteillä jopa yöllä - osa ei ole pitänyt kouluun mitään yhteyttä Kolme kokemusta etätöistä - näin etäilevät lääkäri, opettaja ja it-konsultti Nuoret kertovat, miten koronavirus muutti parissa päivässä asenteita opiskelua ja opettajia kohtaan: "Tuskin valitusta kouluista tulee enää" Yhä useampi opettaja käy itsepuolustuskurssin raivokkaiden oppilaiden takia: "Täytyy pitää mielessä lakipykälät, mitä saa tehdä"

# data[].attributes.attachment_link.title
Opettajat puskevat töitä 24/7 - OAJ:n puheenjohtaja: "Ovat taintumassa työtaakan alle"

# data[].attributes.attachment_link.description
OAJ:n mukaan opettajien työmäärä on etätöiden myötä kasvanut valtavasti. Päivä alkaa aamukahdeksalta. Silloin Kotkassa sijaitsevan Karhuvuoren koulun 7.-9.-luokkien aineenopettaja Päivi Harsia tarkastaa, onko oppilailta tullut tehtäviä yön aikana. Sitten hän antaa uudet tehtävät seuraavaa päivää varten. Jokainen tehtävä täytyy arvioida kirjallisesti erikseen. Kaiken kaikkiaan palautetta täytyy antaa 300 oppilaalle viikossa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maalis-huhtikuussa moni järjesti etätyöpäivän lomassa videokahvitteluja. Perjantaisin työkaverit kokoontuivat omien lasillistensa kanssa ruutujensa äärelle after work -tilaisuuksiin.

"Alkuinnostus taitaa olla hiipunut", sanoo tutkimusprofessori Jari Hakanen Työterveyslaitoksesta.

Hän kuvaa ilmiötä termillä etätyöapatia , jolla hän tarkoittaa tylsistymistä etätyöpäivien yksitoikkoisuuteen.

Asiantuntija- ja toimistotyötä tekevistä valtaosa on siirtynyt koronaepidemian aikana etätyöhön. Osalle se tuottaa varmasti jonkinlaisen erillisyyden tunteen, joka voi lisätä riskiä stressaantua työstä tavanomaista enemmän, Hakanen sanoo.

"Työpäivät kotona ovat helposti toistensa kaltaisia, vaikka työ olisi sinänsä kiinnostavaa."

Hakanen ei osaa sanoa, aiheuttaako etätyö kuitenkaan varsinaista työuupumusta. Hänen mukaansa etätyö saattaa kuitenkin olla nyt kestävyyslaji, jossa joidenkin voimat alkavat parin kuukauden jälkeen jo olla lopussa.

Hyvin harva työyhteisössä oleva haluaisi tehdä etätyötä jatkuvasti.

Suurimman osan mielestä etätyö toimii silloin tällöin tehtynä erittäin hyvin.

"Autonomian koetaan lisäävän työhyvinvointia, ja se yleensä toteutuu etätyössä hyvin", Hakanen sanoo.

Autonomialla tarkoitetaan sitä, että voi itse vaikuttaa, miten työnsä tekee.

Hyvin harva työyhteisössä oleva haluaisi kuitenkaan tehdä etätyötä jatkuvasti, Hakanen sanoo. Sataprosenttinen etätyö on monen kohdalla nyt pakollista, eikä itse valittua vaihtelua konttorissa istumiselle.

Monille myös epäviralliset kohtaamiset kopiokoneella tai kahviautomaatilla ovat työn rikkautta. Niitä ei etätyössä ole, vaikka osallistuisi kuinka moneen Teams- tai Zoom-videopalaveriin.

"Nettipalavereissa pysytään useimmiten tiukasti asiassa jo siksi, etteivät palaverit veny liian pitkiksi", Hakanen sanoo.

"Yhdessä tutkimuksessamme huomasimme huomaavaisuuden ja ystävällisyyden ja sitä kautta myös työn imun siirtyvän työntekijöitten välillä enkä ole varma, voiko sama toteutua Teamsin välityksellä."

Intensiivisemmästä työpäivästä puuttuu eräänlainen huokoisuus, jolloin osa ihmisistä saa asiat hoidettua lyhyemmässä ajassa. Toisaalta työpäivään saa mahtumaan entistä enemmän hoidettavia asioita, kun aikaa ei mene työkaverien kanssa hengailuun.

Krooninen väsymys, henkinen etääntyminen sekä hallinnan heikentyminen varoittavat uhkaavasta uupumisesta.

Etätyön vaikutuksia hyvinvointiin on varsinaisesti tutkittu aika vähän, ainakaan systemaattisesti. Joitakin kyselyjä työntekijöille on aiheesta tehty. Yhdessä hollantilaistutkimuksessa pakotettu siirtyminen etätyöhön vähensi työn kuormittavuutta mutta yllättäen myös autonomian kokemusta, eikä vaikutuksia työuupumukseen ollut.

"Kun etätyötä voi tehdä joustavasti, vaikutus on luultavasti myönteinen", Hakanen sanoo.

Työterveyslaitos teki viime vuodenvaihteessa työhyvinvointia koskevan, työikäistä väestöä edustavan kyselytutkimuksen runsaalle 1 500 työntekijälle. Sen perusteella voitiin erottaa työuupumukselle tyypillisiä hälytysmerkkejä, jotka on hyvä tunnistaa. Krooninen väsymys, henkinen etääntyminen sekä kognitiivisen ja emotionaalisen hallinnan heikentyminen varoittavat uhkaavasta uupumisesta.

"Voimavarat ovat ehtyneet, ei jaksa keskittyä entiseen malliin, syntyy halu vetäytyä ja tunteet heilahtelevat", Hakanen kuvaa.

Hakasen mukaan samoille ihmisille suunnataan tänä vuonna vielä ennen heinäkuun kesälomia uusi kysely, jonka perusteella voi nähdä, miten ihmisten hyvinvointi työssä on muuttunut nyt poikkeuskuukausina.

Hakanen olettaa, että tilanne vaikuttaa ihmisiin hyvin yksilöllisesti riippuen työstä, etätyön johtamisesta ja ihmisen sopeutumisesta kotona työskentelyyn.

"Jotkut saavat etänä paljon aikaiseksi, koska heihin luotetaan."

Toisaalta etätyössä palautetta voi olla tavallista vähemmän, jolloin työntekijä voi kokea riittämättömyyttä tekemästään työstä.

"Työuupumus alkaa stressioireilla, jotka pahenevat pikkuhiljaa. Yöllinen heräily, jännittyneisyys sekä vatsa- ja pääkipu ovat tyypillisiä stressioireita."

Nyt koronaepidemian aikana stressi voi liittyä muuhunkin kuin suoraan työntekoon. Pienten lasten vanhemmilla esimerkiksi työn ja perheen yhteensovittamiseen, kun kaikki ovat enemmän tai vähemmän kotona koko ajan.

Esimiesten myötätuntoinen puhe ja inhimillisyys ovat poikkeustilanteessa tärkeitä.

Mitä etätyöapatialle tai alkavalle työuupumukselle voi sitten tehdä?

"Esimies voi suojata työntekijöitä riittämättömyydeltä ja lisätä yhteenkuuluvuutta olemalla heihin yhteydessä säännöllisesti", Hakanen sanoo.

Esimiesten myötätuntoinen puhe ja inhimillisyys ovat poikkeustilanteessa tärkeitä. Hakasen mukaan pelkän sähköpostipalautteen sijasta on tärkeää myös antaa palautetta kasvotusten videoyhteyden kautta. Palaute voi ehkäistä merkityksettömän puurtamisen kokemusta.

Etätyössä on kyse pitkälle myös itsensä johtamisesta.

"Etätyö ruokkii helposti työholismia, jos on siihen taipuvainen", Hakanen sanoo.

Siksi työn tauottamisen merkitys korostuu. Taukojen lisäksi pitää ehkä myös sopia etukäteen itsensä kanssa työpäivän pituudesta. Tylsistymisen voi rikkoa Hakasen mukaan vaikkapa tekemällä uusia asioita.

"Voisiko nyt poikkeusaikana ottaa töissä jonkin uuden asian haltuun?"

Tai tauottaa päivä puhelinpalaverilla puistossa tai metsässä koiran kanssa kävellen.

"Pitää myös muistaa tehdä asioita, joista itse nautti. Se auttaa jaksamaan töissäkin."

"Joillekin voi jonkinlainen työuupumus iskeä viiveellä syksyllä."

Palautuminen poikkeusajasta kesän aikana on Hakasen mielestä hyvin tärkeää. Kesäloma tulee monilla sopivasti tähän saumaan. Siksi voi olla osalle kova paikka, jos epidemiasta tulee syksyllä toinen aalto. Varsinkin, jos ei ole kesällä palautunut kunnolla.

"Joillekin voi jonkinlainen työuupumus iskeä viiveellä syksyllä", Hakanen sanoo.

Toisaalta kiitollisuus on hänen mukaansa myös valtava voimavara. Se näkyy joillakin jo nyt. Osa pienten lasten vanhemmista on jo ollut kiitollisia siitä, että työpäivä on taas ehjä, kun lapset aloittivat päiväkodin tai koulun.

Kesällä voi Hakasen mielestä tehdä hyvää vaihtaa maisemaa ja olla jonkin aikaa muualla kuin kotona, jossa on oltu nyt pitkään. Toisaalta kaikilla ei ole kesämökkiä tai muuta pakopaikkaa lomanviettoon. Kotonakin voi rentoutua, jos osaa nauttia siitä ilman työarkea.

"Lomalla voi kuitenkin keskittyä muihin kuin töissä tarvittaviin vahvuuksiin. Voi tehdä pientä remonttia, opiskella kieliä, ulkoilla tai aloittaa jonkun uuden kauan haaveilemansa harrastuksen."

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvinvointi | Etätyöapatia on tunne-elämän uusi ilmiö, joka uhkaa nyt monia, sanoo asiantuntija - Näistä merkeistä tunnistat, että etätyö alkaa vaikuttaa mieleen

# data[].attributes.attachment_link.description
Maalis-huhtikuussa moni järjesti etätyöpäivän lomassa videokahvitteluja. Perjantaisin työkaverit kokoontuivat omien lasillistensa kanssa ruutujensa äärelle after work -tilaisuuksiin. "Alkuinnostus taitaa olla hiipunut", sanoo tutkimusprofessori Jari Hakanen Työterveyslaitoksesta. Hän kuvaa ilmiötä termillä etätyöapatia , jolla hän tarkoittaa tylsistymistä etätyöpäivien yksitoikkoisuuteen. Asiantuntija- ja toimistotyötä tekevistä valtaosa on siirtynyt koronaepidemian aikana etätyöhön.

# data[].attributes.headline
Dosentti Pia Lappalaisen pohdintoja esimiestyöstä etätyön aikana

# data[].attributes.subject
Dosentti Pia Lappalaisen pohdintoja esimiestyöstä etätyön aikana

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etätyö saattaa sopia suomalaiselle, mutta esimies joutuu tasapainoilemaan huolenpidon ja mikromanageroinnin välillä.

Miljoonan suomalaisen siirtyminen yhtäkkisesti etätyöhön on varsinainen happotesti johtamiselle, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti Pia Lappalainen.

Lappalaisen mukaan suomalaisia pomoja on valmennettu viime vuodet valmentavaan otteeseen ja voimaannuttavaan makromanageeraamiseen eli suurten linjojen johtamiseen, mutta koronan myötä työpaikoille tulikin raju ja pakotettu muutos. Monet eivät nyt näe alaisiaan kuin videokuvana.

Nykytilanteessa luottamuksen rooli korostuu. Lappalainen tietää, että esimieheltä vaaditaan uusia keinoja huolenpidon, arvostuksen ja kiinnostuksen osoittamiseen ilman, että se alkaa joistakin työntekijöistä tuntua kyttäämiseltä. Ja se on vaikeaa.

- Ongelman tekee hankalammaksi se, että alaiset kokevat saman toiminnan eri tavoin. Yksi kokee esimiehen esittämän ajatuksen yhteisestä viikkokahvihetkestä Teamsissä nostattavana yhteishengen kohottajana, toinen keinona kontrolloida ja kytätä.

Esimiehen kyttääminen on yksi yleisimmistä työpaikan konfliktien aiheista. Monet riidat liittyvät juuri pomon mikromangeeraamiseen.

- On toki paljon työntekijöitä, jotka myös arvostavat ja tarvitsevat sitä, Pia Lappalainen muistuttaa.

Kiristynyt pinna näyttää kirjoitettuna pahalta

Kun pomo ja alaiset eivät näe eivätkä kohtaa toisiaan jatkuvasti, lisääntyy kirjoitettujen viestien määrä. Ja kirjoitettujen viestien mukana kasvaa riski väärinymmärrykseen. Vähänkin arkaluontoiset asiat kannattaa Lappalaisen mukaan hoitaa soittamalla.

- Kiireessä ei kannata roiskaista viestejä menemään, eikä hymiöillä saa anteeksi tökeröä sävyä.

Pia Lappalainen toimii myös LUT-yliopiston esimiesviestinnän dosenttina. Hän neuvoo nyt panostamaan positiiviseen ja työn iloa lisäävään viestintään. Kaikille sopivista viestintätavoista ja -ajoista kannattaa sopia yhdessä.

- Työntekijöillä on tapana vastata positiivisiin odotuksiin positiivisesti, eli luottamus yleensä lisää tehollista työaikaa.

Työajasta voi kuitenkin tulla etätyössä myös ongelma. Lappalainen tietää, että monet kokevat kiitollisuutta mahdollisuudesta etätöihin ja suostuvat entistä enemmän työn venymiseen vapaa-ajalle.

- Esimiesten olisi hyvä käydä keskustelua tiimiensä kanssa siitä, mikä riittää, mikä kelpaa, ja todeta selkeästi, mitä odottavat ja mitä eivät odota.

Aivotyötä tekevien etätyöläisten työhyvinvointia on vaikea seurata. Jos esimiehen johtamistyyli on vetäytyvä, vastuuta väistelevä ja asioita hoitamatta jättävä, niin vaikeuksia on tiedossa. Ongelmia ei voi etänäkään lakaista maton alle.

Kysy paljon ja tarkenna positiivista palautettasi - Lue tästä hyvän esimiehen ohjeet

Esimiehen ei tarvitse olla karismaattinen, kaunopuheinen tai superälykäs. Riittää, että pomo on konkreettinen maanläheinen ajattelija, joka puuttuu rohkeasti asioihin.

Tässä Pia Lappalaisen ohjeet esimiehille:

tunne alaisesi

käy keskustelua siitä miten parhaiten voit tukea juuri häntä

viritä jatkuvaa keskustelua tiimisi kanssa siitä, miten voisit palvella heitä paremmin

rohkaistu kysymään, mitä he arastelevat sinulle kertoa

kysy suoraan, mitä he toivovat sinun muuttavan toimintatavoissasi

ala viestiä asioita entistä suoremmin, niin et kohta joudu itsekään arvailemaan heidän toiveitaan

kohdenna ja tarkenna positiivista palautettasi, jotta se on uskottavaa

suhtaudu hyväntahtoisesti ja usko hyvään - kohta sinunkin tekemisiäsi tulkitaan hyvinpäin

Lähde: Pia Lappalainen, suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti, Maanpuolustuskorkeakoulu

Suomalainen työelämä ei palaa ennalleen

Pia Lappalainen on varma, että suomalainen työelämä ei palaa enää koronaa edeltävään aikaan eikä tapaan.

Kun asiat hoituvat näinkin, ovat monet pienet firmat alkaneet kyseenalaistaa, tarvitaanko koko konttoria enää muuhun kuin ihmisten perehdyttämiseen ja toisiinsa tutustuttamiseen.

- Virtuaalityön metodit saattavatkin istahtaa mukavasti suomalaiseen sieluun. Henkilökohtainen tila on varmistettu kotikonttorilla, kukaan ei enää tuppaa työpöydän viereen notkumaan ja juttelemaan jonninjoutavia, vaan nyt työaika on selkeämmin hallussa.

Lappalainen mainitsee, että suomalainen työkulttuuri saattaa näissä oloissa olla suuri vahvuus kansainvälisestikin. Suomalaisistahan on esitetty stereotypioita, että emme olisi kauhean valmiita fyysisiin kohtaamisiin.

Mutta suomalaisia on arvioitu vanhan maailman mukaan. Maailman, jossa äänessä on ollut small-talk ja kevyt rupattelu. Ja sen ovat hallinneet muut. Nyt eletään uutta aika.

- Jotain suomalaisten sydämissä on sellaista, mikä pääsee nyt kukoistukseen. Ajatus siirtyy ilman, että tarvitsee toista katsoa silmästä silmään. Ihan kuin suomalaiset olisivat odottaneet tätä hetkeä, jolloin koko maailma alkaa suhtautua vakavasti johonkin asiaan, Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti Pia Lappalainen sanoo.

Lue myös:
Uutta tietoa johtamisesta: Hyvä pomo antaa palautetta muustakin kuin työn tuotoksista - "Sinä olet se liima, joka pitää tiimin yhdessä" Työriidan etäsovittelua makuuhuoneesta, kapellimestari pääsi hakkaamaan halkoja - näin eri alojen ammattilaiset selviävät eristyksissä Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon kello 23.00:een asti.
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Korona muuttaa työelämää pysyvästi ja pomoilta vaaditaan uusia taitoja - "suomalaisten sydämissä on sellaista, mikä pääsee nyt kukoistukseen"

# data[].attributes.attachment_link.description
Etätyö saattaa sopia suomalaiselle, mutta esimies joutuu tasapainoilemaan huolenpidon ja mikromanageroinnin välillä. Miljoonan suomalaisen siirtyminen yhtäkkisesti etätyöhön on varsinainen happotesti johtamiselle, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti Pia Lappalainen. Lappalaisen mukaan suomalaisia pomoja on valmennettu viime vuodet valmentavaan otteeseen ja voimaannuttavaan makromanageeraamiseen eli suurten linjojen johtamiseen, mutta koronan myötä työpaikoille tulikin raju ja pakotettu muutos.

# data[].attributes.headline
3. DIGITALISAATION JA ETÄTYÖN TULEVAISUUS

# data[].attributes.subject
3. DIGITALISAATION JA ETÄTYÖN TULEVAISUUS

# data[].attributes.body
On käyty paljon keskustelua siitä, että korona-pandemian jälkeen työelämä ei palaa enää samanlaiseksi kuin se oli ennen pandemiaa. Monilla aloilla on havahduttu digitalisaation mahdollisuuksiin. On mielenkiintoista seurata, millaiseksi työelämä tulevaisuudessa muotoutuu.

Tutkimuksen valossa voidaan todeta, että erilaisille ihmistyypeille tulevaisuuden näkymät ovat erilaiset. Mikäli digitalisaatiota aletaan kehittää yhä pidemmälle, se voi tarkoittaa joidenkin työtehtävien häviämistä kokonaan.

Etätyön ja digitalisaation näkökulmasta tulevaisuus voidaan jakaa sekä positiiviseen että negatiiviseen skenaarioon.

Positiivisessa skenaariossa ihminen keskittyy kouluttautumiseen ja aktiivisuuteen sekä panostaa uuden oppimiseen.

Negatiivisessa skenaariossa ihminen kääntyy yhä tiiviimmin kodin seinien sisäpuolelle, eikä halua oppia muun yhteiskunnan tahdissa.

Digitaalisen työelämän kehittyessä erityisen haavoittuvassa asemassa ovat matalasti koulutetut ja pirstaleisen työuran tehneet työntekijät, jotka eivät voi valjastaa osaamistaan digitaliaation myötä uusiin tehtäviin (ks. Salmi & Lammi-Taskula 2004; Kinnunen ym. 2009). Myös sellaiset työntekijät, jotka pyrkivät sopeuttamaan omaa toimintaansa läheisensä, esimerkiksi puolisonsa, uran hyväksi, ovat vaarassa pudota kyydistä (Hasu, ym. 2018, 271).

On todennäköistä, että ns. turvallisillakin aloilla saatetaan kokea työelämän murroksia, joiden seurauksina toimijat eri ammattikunnista ottavat yhä enemmän vastuuta itsensä johtamisesta, urastaan ja osaamisensa päivittämisestä (Hasu ym., 2018, 271; vrt. Keyryläinen & Sutela, 2018. 276).

# data[].attributes.body
Etätyön positiivisia vaikutuksia on Hasun ym.  (2018, 259, 264, 267, 271) tutkimuksen mukaan on

oman työn suunnittelu ja itseohjautuvuus

sitoutuminen

sairauspoissaolojen väheneminen

työhön, työmatkoihin ja avokonttoreihin liittyvän stressin vähentyminen tai poistuminen

parempi unenlaatu

parempi hoitotasapaino kroonisessa sairaudessa

parempi ravitsemus

parantunut fyysinen kunto

Etätyön negatiivisia vaikutuksia Keyryläisen ja Sutelan (2018, 277–279) tutkimuksen mukaan on

stressi

emotionaalinen uupumus

turhautuminen

thdistus ja yksinäisyys

työn tehokkuuden vähentyminen

kykenemättömyys rajata työtä ja vapaa-aikaa

Etätyön hyvinvointia voidaan kuvata sekä hallinnan tuotteena että hallinnan ja toimijuuden kohteena (Hasu ym., 2018, 267).

Usein etätyön hyvinvointiin tai sen tuottamaan pahoinvointiin on jokin yksilölle keskeinen tekijä, joka määrittelee hyvinvoinnin suunnan etätyön aikana.

Työn ja työntekijän luonne vaikuttaa yksilössä pitkälti siihen, miten etätyön kokee oman hyvinvointinsa alueena. Esimerkiksi kokemus etätyöstä voi olla hyvin erilainen tietotyötä tekevälle tutkijalle, yhteistyöverkostoja ylläpitävälle koordinaattorille kuin esimerkiksi rutiininomaista toimistotyötä tekevälle sihteerille. (vrt. Hasu, ym. 2018, 267, 271).

# data[].attributes.body
Hasun ym. (2018, 259, 263) tekemän tutkimuksen mukaan etätyöhön siirtyneet ihmiset saavat aikaan enemmän kotona kuin työpaikalla. Tutkimuksensa perusteella kotona etätöitä tekeviä on neljää eri tyyppiä: keskittyjä, sopeuttaja, harrastaja ja yrittäjä-palkansaaja.

Keskittyjä tekee työtään säännöllisesti ja niin, ettei sosiaaliset suhteet, paineet tai jännitteet katkaise työntekoa.

Sopeuttaja pyrkii säännölliseen työskentelyrytmiin, mutta huomioi tietoisesti mahdollisuuden aikatauluissa joustamiseen.

Harrastaja pyrkii korkeaan suoritustasoon mahdollisimman vähällä ja optimoidulla panostuksella sekä huomioi laajasti etätyön tuomia mahdollisuuksia työnteossa. Harrastukset määrittelevät harrastajan etätyön sopeuttamisen aikataulua.

Yrittäjä-palkansaaja käyttää kaiken ajan mahdollisimman maksimaalisesti, oli sitten kyse työstä tai vapaa-ajasta.

Keskittyminen, työvireen ja rutiinien ylläpitäminen, työn tauottaminen, pukeutuminen, työpisteen viihtyvyys ja ergonomia ovat asioita, jotka vaikuttavat monella tapaa etätyössä olevan arjen tehokkuuteen ja myös hyvinvointiin (Hasu ym., 2018, 259, 264).

Etätyönteossa haasteena on etätyön ja kotielämän sopeuttaminen yhteen

Kotona tehtävät asiat vievät usein aikaa ja huomiota, ja saattavat huomaamatta keskeyttää työntekoa.

Aikataulu saattaa venyä illasta, mikä aiheuttaa stressiä ja huonommuuden tunnetta suhteessa läheisiinsä. (Hasu ym., 2018, 265–266).

# data[].attributes.body
https://www.canva.com/design/DAD9dBtXZio/WUzLofAVFMYKYYw-927PUw/view?utm_content=DAD9dBtXZio&utm_campaign=designshare&utm_medium=link&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.body
Työn ja vapaa-ajan erottaminen etätyön aikana voi olla suuri haaste. Kun työaika normaalisti loppuisi neljältä, etätyössä työpäivä saattaa kestää kahdeksaan.

Dosentti Pia Lappalainen (YLE, 21.4.2020) toteaa, että esimiehen olisi tärkeää käydä työyhteissö keskustelua siitä, mikä on riittävää, ja minkälaisia tuloksia tehtävissä vaaditaan. Esimiehen olisi myös tärkeää muistuttaa työntekijöitä levon merkityksestä.

Tärkeinä työpäivän päättymisen rutiineja ovat

Koneen sammuttaminen ja siirtäminen pois näkyvistä

Työhuoneen oven sulkeminen

Ulkoilu

Itselle mieleiseen tekemiseen ryhtyminen

Työpäivän päättäminen on mielen hallintaan ja itsensä johtamiseen liittyvä psykologinen päätös, kun työaikaa ei ole merkitty työvuorolistaan (Hasu ym., 2018, 265).

# data[].attributes.body
Sosiaaliset suhteet työorganisaatiossa sekä omissa verkostoissa on tärkeä voimavara.

Yhteyttä omaan organisaatioon pidetään esimerkiksi sähköpostin tai jonkin pikaviestisovelluksen välityksellä.

Etätyötä tehtäessä on mahdollista pitää yllä niin virallisia kuin epävirallisiakin suhteita. Esimerkiksi yhteydenpito yksittäisen työtoverin kanssa tai säännölliset tapaamiset työtovereiden kanssa vapaa-ajalla tuottavat tärkeää merkityksellisyyden ja yhteenkuuluvuuden tunnetta. (Hasu ym., 2018, 267.)

Osa etätyötä tekevistä kokee, ettei etätyö vähennä sosiaalisuutta lainkaan. Etätyössä oleva saattaa olla enemmän sosiaalisissa suhteissa työelämän ulkopuolella, mikä kompensoi esimerkiksi yksin kotona tehtävän työn sosiaalisuutta. Sosiaalisina verkostoina voidaan kokea esimerkiksi oma perhe, päiväkoti, koulut, terveyskeskus tai lähimarket. (Hasu ym., 2018, 268; ks myös Keyryläinen & Sutela, 280.)

Joillekin etätyö saattaa aiheuttaa erakoitumista ja kokemuksia ulkopuolisuudesta.

Työn tulevaisuuden näkökulmasta sosiaaliset verkostot ovat hyvin tärkeässä roolissa. Kehittymisen myötä yhteisöllisyys ja kollegoiden konsultatiivinen tuki ovat avainasemassa etenkin heillä, joiden työurat ovat rikkonaisia. (Hasu ym., 2018, 271.)

Digitaalisia verkostoja sekä työelämän sosiaalisia verkostoja voisi kehittää niin, että myös digiajan etätyöskentelyssä olisi sopivassa suhteessa sekä digitaalisia että aitoja sosiaalisia kohtaamisia.

# data[].attributes.body
Etätyön aikana viestinnän keinot ovat monella tavoin erilaisia kuin aiemmin.

Luonnollisissa tilanteissa ilmaistut kommentit, kehaisut tai toisaalta hermostuminen näyttävät erilaisilta esim. kirjoitettuna kuin kasvokkain sanottuna. Väärinymmärryksen riski on digitaalisessa viestinnässä suurempi kuin luonnollisissa tilanteissa (ks. YLE, 21.4.2020).

Viestinnässä täytyy olla entistä huolellisempi, ja juuri erilaisten viestien ja tekstien laatimiseen meneekin huomattavasti enemmän aikaa kuin normaalioloissa. Tämä on yksi etätyön viestinnän haaste.

Toisaalta, pitkien sähköpostien rinnalle on tullut erilaisia pikaviestimiä. Esimerkiksi WhatsApp on käytössä monessa organisaatiossa. Pikaviestimet ovat käyttökelpoisia ja näppäriä käyttää, mutta niiden ongelmana voi kuitenkin olla nopeus, matala kynnys ja viestien suodattamattomuus. Viestit saattavat olla hyvin lyhyitä, keskeneräisiä ja epävirallisia.  (ks. Keyryläinen & Sutela, 2018, 280.)

Haastavissa vuorovaikutustilanteissa olisi hyvä etätyössäkin muistaa ihmiskontaktin merkitys. Mikäli esimerkiksi esimiehenä täytyy puuttua alaisen toimintaan, olisi hyvä sopia tapaaminen kahden kesken. (Keyryläinen & Sutela, 2018, 218.)

Etätyön aikana olisi tärkeää panostaa positiiviseen viestintään ja työn iloon (YLE, 21.4.2020). Positiivinen palaute ja viesteihin vastaaminen esimerkiksi kiitoksella ovat pieniä asioita, mutta vaikuttavat monella tapaa positiivisesti etätyössä olevan päivään. Etätyö on yksinäistä, joten pienetkin sosiaaliset kontaktit voivat tuottaa hyvää.

# data[].attributes.body
Esimies-asemassa oleville digitalisaatio ja etätyöhön siirtyminen tuo erityisiä haasteita.

Dosentti Pia Lappalainen (YLE, 21.4.2020) näkökulmia johtajuuteen etätyön aikana:

Luottamuksen rooli korostuu työyhteisöissä, kun fyysistä työpaikkaa ei ole ja jokainen tekee töitään kotonaan.

Esimieheltä vaaditaan erilaisia huolenpidon, arvostuksen ja kiinnostuksen välineitä kuin aiemmin.

Esimiehellä voi olla vaikeaa vetää rahaa ’kyttäämisen’ ja vilpittömän välittämisen osoittamisen välillä. Työntekijät kokevat asioita niin eri tavoin.

Esimiehen olisi tärkeää muistaa kannatella ja ohjata työyhteisöä myös tai oikeastaan erityisesti etätyön aikana, jolloin kaikki ovat uudessa tilanteessa.

# data[].attributes.body
Digitalisaatiolla on monenlaisia vaikutuksia työelämään eri aloilla.

Yliopistossa toimivana opettajana esimerkiksi olen joutunut pohtimaan paljon vuorovaikutuksen eri muotoja ja riittävyyttä ohjatessani opiskelijoitani. Alla omia kokemuksiani digitalisaation ja etätyöskentelyn erilaisista näkökulmista.

Kirjoitettu kieli, viestintä ja kommunikointi korostuvat etätyössä. Opettajana joudun kirjoittamaan kirjallisia ohjeita paljon enemmän kuin jos tapaisin opiskelijoita kasvokkain.

Erilaiset ohjeistukset täytyy tehdä hyvin huolellisesti.

Sähköpostiviestittelyä on huomattavasti enemmän kuin olisi normaalisti työpaikalla.

On tärkeää pohtia, millaisia mahdollisuuksia ja millaisia haittoja digitalisaatio työelämään tuottaa. Tässä osiossa keskityn erityisesti digitalisoitumisen ja siihen liittyvän työelämän kulttuurisen ja sosiaalisen muutoksen tarkasteluun. Tekstissäni näkyy myös omat kokemukseni korona-kevään etätyöskentelystä.

# data[].attributes.body
Työ on ihmiselle yksi merkittävimmistä sosiaalisen kanssakäymisen kentistä ja vaikuttaa  ihmisen sosiaalisen identiteetin muodostumiseen monella tapaa (vrt. Nurmi ym., 2015, 220).

Työ sosiaalisena verkostona on kuin ihmisen ankkuri yhteiskuntaan ja maailmaan (ks. Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 234).

Digitalisaatiota ja työelämää kehitettäessä täytyy muistaa, että ihminen psykologisena ja sosiaalisena olentona ei muutu. Työn sosiaalinen ulottuvuus on yksi keskeisimmistä työelämän osa-alueista.

# data[].attributes.body
Lainsäädäntö ja poliittiset päätökset vaikuttavat monelta työelämän muutosten toteutumiseen siihen liittyvään aikatauluun (vrt. Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 233).

Työelämän muutoksia tarkasteltaessa tulee nähdä myös esimerkiksi epätasa-arvon, sukupuolen, iän, koulutuksen ja osaamisen suhde näihin muutoksiin (vrt. Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 233).

Onko työelämän digitalisoituminen kaikkien kansalaisten näkökulmasta tasa-arvoista.

Lainsäädännössä tulisi tarkastella asioita monesta näkökulmasta ja pyrkiä lieventämään kaikenlainen eriarvoistuminen (vrt. Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 233).

# data[].attributes.headline
Eri alojen ammattilaisten kokemuksia etätyöstä

# data[].attributes.subject
Eri alojen ammattilaisten kokemuksia etätyöstä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etätyö on korona-aikana etuoikeus, mutta vaatii myös säätöä. Neljä vaikuttajaa kertoo, miten oma työ muuttui.

Koronakriisi on eristänyt yli miljoona suomalaista etätöihin. Kapellimestari Santtu-Matias Rouvali, kadettikoulun johtaja Juha Helle, kansanedustaja Leena Meri (ps.) ja Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen ovat ammateissa, joissa läsnäololla on erityinen merkitys.

Kapellimestarin kädet karaistuvat - katoaako herkkyys?

Göteborgin sinfoniaorkesterin ja Tampere Filharmonian ylikapellimestari Santtu-Matias Rouvali: Koronaepidemian vakavuus valkeni toden teolla helmikuussa. Olimme jo ehtineet matkustaa Göteborgin filharmonikoiden kanssa Japaniin kahden viikon konserttikiertueelle, kun pääministeri Shinzo Abe ilmoitti, että kaikki isot yleisötapahtumat keskeytetään.

Se oli hirveä shokki. Takana oli viikkojen valmistelu ja harjoittelu. Monen ihmisen työ meni hukkaan, mutta vaihtoehtoja ei ollut. Palasin Japanista suoraan Suomeen, ja nyt olen Ylöjärven kotona maaseudulla etätöissä.

Pakollinen pysähtyminen ja vauhdin hidastaminen on oikeastaan hienoa. Ilma puhdistuu, kun lentoliikennettä rajoitetaan.

Vierailevana kapellimestarina menin itsekin välillä niin kovaa vauhtia paikasta toiseen, että siihen sokaistui. Nyt teen kevättöitä, nostelen tukkeja, sahaan, hakkaan halkoja, haravoin, ajan traktoria. Kuljen metsurin housuissa ja rönttövaatteissa, joissa en tavallisesti näyttäytyisi edes epämuodollisemmissa kokouksissa.

Kun tekee päivittäin ulkotöitä, huomaa että voimistuu. Toisaalta kädet karaistuvat ja herkkyys katoaa. Ennen kuin palaan johtamaan orkesteria, pitää varmaankin mennä johonkin höyrysaunaan palauttamaan kädet entiselleen.

Aloitan Lontoon Philharmonian ylikapellimestarina 2021. Löimme juuri keittiön pöydän ääressä etäpalaverissa lukkoon ensimmäisen kauteni ohjelmiston. Kävimme Lontoon Royal Festival Hallin orkesteri-intendentin sekä kolmen agentin kanssa konsertti konsertilta läpi solistit, jousien koon, harjoitusten määrää ja niin edelleen. Kaikki osallistuivat kodeistaan, koska muun muassa Royal Festival Hall on koronan takia kiinni.

Yleensä olen huono aikatauluttamaan isoja kokonaisuuksia, koska työajastani noin 90 prosenttia menee orkesterin johtamiseen, ja suunnitteluun jää kymmenesosa. Nyt on ollut rauha valmistella, ja olin ohjelmiston kanssa kerrankin täysin ajoissa.

Torstaina aloitimme Tampere Filharmoniassa kahdeksanosaisen kamarimusiikkisarjan verkossa. Kamarimusiikissa orkesterin koko on helppo rajata kymmeneen henkilöön. Konsertit näytetään verkkosivuillamme ja YouTubessa.

Koronakriisi on paljastanut sen, kuinka tärkeitä videot ja striimattavat konsertit ovat ihmisille. Nyt niitä tekevät ne, joilla on materiaalit ja tekniikka eli jotka ovat ajoissa satsanneet klassisen musiikin teknologian kehitykseen.

Esimerkiksi Göteborgin sinfoniaorkesterilla on omat laitteet, jotka taltioivat soittoa, ja jokainen konsertti voidaan seurata netistä.

Tampere Filharmonialla on vahva asema, enkä usko, että se on koronakriisin takia ihan heti taloudellisessa vaarassa, mutta freelance-muusikot ovat pahassa tilanteessa.

Se arveluttaa, mitä tapahtuu, kun koronan laskut pitää maksaa. Ettei käy niin, että rahat otetaan rankalla kädellä kulttuurista tai urheilusta.

Tiukat pelisäännöt - kun sovittelu on käynnissä, ovi pysyy kiinni

Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen: Asumme Porvoossa, ja meitä on saman katon alla neljä: yksi tokaluokkalainen, yksi abiturientti, yksi yrittäjä sekä minä. Lapset ovat olleet koronan takia viikkoja eristyksessä. Itse vein aprillipäivänä auton huoltoon, enkä olisi uskonut, millaista juhlaa auton huoltorutiineista pihan poikki huuteleminen voi olla!

Neuvottelen Tehyn puheenjohtajana juuri nyt yli 400 000:aa työntekijää koskevan kunta-alan virkaehtosopimuksista. Sen sijaan, että olisimme Bulevardilla valtakunnansovittelijan toimistolla, neuvottelemme etäyhteydellä kodeistamme.

Minulle on tehty työpiste makuuhuoneeseen.

Koska meitä on kotona monta, tarvitaan tiukat pelisäännöt. Kun sovittelu on käynnissä, ovesta saa astua sisään vain, jos on jotain vakavaa. Lapset ovat muutenkin tottuneet siihen, että kun teen töitä, ei voi tulla keskeyttämään, saako pakastimesta ottaa jätskin, vaan se pitää osata päättää itse.

Myös etäopetuksen raja menee Rytkösen ovessa. En suostu opettajaksi. Emmehän me ole koulussakaan vahtimassa, miten lapset selviävät. Aamulla kun Wilmaan tulee koulutehtävät, mies tulostaa ne ja sitten ruvetaan hommiin.

Koska työpiste on sama huone kuin se jossa nukun, on ammattirooliin pääsemiseksi pidettävä yllä joitakin rutiineja. Herään joka aamu samaan aikaan kuin muutenkin, käyn Pyry-koiran kanssa lenkillä, vedän ripsivärit silmään ja harjaan hiukset.

Jokin siinä on, että jakkuun en voi pukeutua kotona. Vedän aamulla jalkaan nämä joogahousut ja joogapaidan, ne ovat päälläni jo kolmatta päivää. Aluksi pidin pinkkiä kerrastoa, mutta lapset kysyivät, aionko tosissani olla valtakunnansovittelussa se päällä, joten vaihdoin.

Tunnelmat hoitotyössä kentällä ovat todella sekavat.

Neuvotteluja jatketaan pääsiäisen jälkeen tiistaina, mutta mielestäni saattaa olla mahdollista, että niitä voidaan kunnolla jatkaa vasta koronan jälkeen.

Näitä työehtoneuvotteluja on odotettu pitkään, ja nyt hoitajat ovatkin tulilinjassa hoitamassa koronaepidemiaa 15 tunnin työvuoroissa harvennetuilla vessatauoilla. Moni kysyy, onko meidän palkankorotusten aika koskaan. Parvekkeella taputtamisia ja Finlandia-talon valaisemisia ei osa ymmärrä ollenkaan.

Meitä on valtakunnansovittelija Vuokko Piekkalan johdolla tavallista pienempi ryhmä neuvottelemassa eli kahdeksan palkansaaja- ja työnantajapuolen ihmistä.

Etäneuvotteluissa sattuu välillä tilannekomiikkaa, kun jonkun mikrofoni tai kamera unohtuu päälle ja taustalta alkaa kuulua puhetta, josta huomaa heti, ettei se ole tarkoitettu kaikkien korville. Silloin kohteliaasti huomautetaan, että kröhöm, laitapa mikki pois.

Myös neuvottelujen dynamiikka muuttuu, kun ei olla samassa tilassa, koska valtaosa viestinnästä on muuta kuin sanoja. Olen alkanut kuunnella äänenpainoja tarkemmin, ja kiinnittää omiinkin enemmän huomiota.

Itse viihdyn etähärpäkkeiden kanssa ja olen iloinen, että jouduttiin ottamaan digiloikka pakolla. En kuitenkaan usko, että se muuttaisi neuvottelun lopputulemaa tai antaisi vaikka minulle etulyöntiaseman. Kyse on kuitenkin aina kompromissien hakemisesta.

Kadetin etätyöpulma - Johtajaksi ei voi valmistua etänä

Kadettikoulun johtaja, eversti Juha Helle: Johdan sotatieteen kandidaatin tutkintoon johtavaa opetusta. Normaalisti olen viikot Helsingin Santahaminan saarella töissä ja viikonloput kotona Tampereella. Nyt olen huhtikuun loppuun asti pääosin etätöissä.

Vaimo on opettaja ja vetää etäopetusta verkossa. Perheen molemmat lapset ovat luonnollisesti myös etäopetuksessa ysillä ja lukion toisella. Arjen havainto on, että ruokaa kuluu paljon enemmän, kun kaikki ovat kotona.

Etätyössä en ole armeijan harmaissa, kokouksissa kun harvemmin käytetään kameraa. Itse asiassa verkkarit kuuluisivatkin olla päivittäin päällä, koska fyysinen kunto on osa upseerin ammattia. Lupasin itselleni, että etätyön vastapainoksi käyn päivittäin lenkillä tai teen lihaskuntotreeniä.

Isoimpia etätyöhön liittyviä havaintoja on ollut se, kuinka ryhmää ja yhteistä tekemistä alkaa kaivata, kun ei olla itse läsnä.

Tätä tyhjiötä paikkaamaan pidämme neljän hengen lähitiimini kanssa lähes päivittäin Skype-kahvihetkiä. Keskustelemme ajankohtaiset työasiat ja vaihdamme kuulumiset. Tästä on muodostunut tärkeä tapa.

Koronaepidemia on saanut meillä aikaan radikaalin muutoksen verkkopalavareiden hyödyntämisessä. Uskon, että muutos on pysyvä, ja virkamatkustaminen vähenee.

Viruksen vaikutusta kadettikoulun opetukseen voi kuvailla valtaisaksi. Olemme pystyneet kohtuullisen hyvin viemään tutkimuskoulutuksen ja sotatekniikan opetuksen verkkoon.

Johtamistaitoa ei kuitenkaan opita vain verkosta ja kirjoista. Kadettikoulun keskeisin opetusmenetelmä on 241 vuotta perustunut lähiopetukseen: siihen, että joukkoon kasvaa hyvä henki, totutaan luottamaan toisiin ja opitaan, että yhdessä saadaan enemmän aikaan kuin yksin.

Nyt tämä lähiopetus ja yhdessä tekeminen loistavat poissaolollaan.

Myöskään upseerikasvatusta, jonka tavoitteena on henkinen ryhti, moitteeton käytös ja terveiden arvojen omaksuminen, ei ole mahdollista toteuttaa kovinkaan intensiivisesti etänä. Tässä etäopetus ei mitenkään korvaa lähiopetusta.

Se tiedetään jo, että kolmannen vuosikurssin oppilaat valmistuvat suunnitellusti 28. elokuuta. Vielä on liian aikaista sanoa, miten se tapahtuu.

Vuodesta 1920 jokainen kadettikurssi on marssinut Esplanadia pitkin presidentinlinnaan, jossa kadetit ylennetään luutnanteiksi ja nimitetään upseereiksi.

Yritän katsoa tätä poikkeustilaa koko ajan pari kuukautta eteenpäin, ja löytää vaihtoehtoisia ratkaisuja tavoitteiden saavuttamiseksi.

Toisia eduskunnassa käyminen hirvittää enemmän, toisia vähemmän

Perussuomalaisten kansanedustaja, lakivaliokunnan puheenjohtaja Leena Meri: Olen sosiaalinen ihminen, joten koronaeristys on haaste. Nyt ei voi mennä kahville, eikä halata ihmisiä, kun tavataan.

Onneksi on Mese, Skype ja puhelin, jotka ovat nyt kovassa käytössä sekä työssä että vapaa-ajalla. Puhelin on melkein koko ajan varattu. Eduskunta-avustajan kanssa hoidamme kaikki asiat nyt etänä.

Koska puhelin soi paljon, eikä ihmisten ilmoille voi mennä puhumaan, autosta on tullut yksi etätyöpiste. Nytkin annan tätä haastattelua autossa, Hyvinkään Prisman parkkihallissa.

Vaikka eduskunnassa pukeudun jakkuun, kotona olen etäpäivät verkkareissa. Lounaaksi teen itse ruokaa tai lämmitän mikrossa eineksen. Kauppareissuilla pidän kertakäyttöisiä kasvomaskeja, jotka ovat jääneet autotalliin remontin jäljiltä. Ne eivät suojaa tartunnalta, mutta estävät minua tartuttamasta muita

Kansanedustajana ja lakivaliokunnan puheenjohtajana pääsen tai joudun kuitenkin myös korona-aikaan ihmisten ilmoille, koska lainsäädäntö ei tunne mahdollisuutta, että eduskunnan täysistunnoissa äänestettäisiin etänä. Tätäkin voidaan joutua miettimään uudelleen, jos epidemia pahenee. Ainakin siihen täytyy varautua, koska yhtäkkiä ei lakia voida muuttaa.

Myös eduskunnan ruokala on auki, ja valiokuntien välttämättömät päätökset tehdään paikan päällä.

Toisia eduskunnassa käyminen hirvittää enemmän, toisia vähemmän. Tietääkseni eduskunnassa ei ole yhtään koronatapausta, enkä saisi edes kommentoida, vaikka tietäisin. Uskoisin, että olemme aika tottelevaisia sääntöjen noudattamisessa.

Suurin muutos eduskuntatyössä on se, että valiokunnat kokoontuvat ja kuulevat asiantuntijoita mahdollisimman paljon etänä. Se on hidasta, 12-15 jäsentä langoilla ja asiantuntijat päälle. Välillä ihmetellään, mihin joku katosi, ja asioita joudutaan kertaamaan.

Etäkokouksissa on myös riskinsä. Valiokuntien kokoukset ovat ei-julkisia ja kun joudutaan kiireellisellä aikataululla pitämään kokous, on aina vaara, että joku kulkee huomamatta ohi. Kaikkien tulee olla äärimmäisen huolellisia, ettei tietoa mene vääriin käsiin.

Koronan vaikutuksia ei voi kukaan ennustaa, mutta arvelen, että nykyinen hallitusohjelma menee roskakoriin, se ei voi olla enää pöydässä epidemian jälkeen. Nyt unohdetaan ylimitoitetut tavoitteet sähköautoista ja sähkötolpista.

Mielestäni hallituksen linjauksessa, että tänne otetaan tuhansia vierastyöntekijöitä maataloustöihin vaikka Ukrainasta, ei ole järkeä. Kuinka paljon 14 päivää karanteenikin maksaa?

Antaisin mieluummin suomalaisille töitä. Kyllä me perunat, juurekset ja mansikat osataan maasta nostaa.
13.4. klo 11:05 Muutettu Meren osuudesta kohta "satojatuhansia vierastyöntekijöitä" muotoon "tuhansia vierastyöntekijöitä".

# data[].attributes.attachment_link.title
Työriidan etäsovittelua makuuhuoneesta, kapellimestari pääsi hakkaamaan halkoja - näin eri alojen ammattilaiset selviävät eristyksissä

# data[].attributes.attachment_link.description
Etätyö on korona-aikana etuoikeus, mutta vaatii myös säätöä. Neljä vaikuttajaa kertoo, miten oma työ muuttui. Koronakriisi on eristänyt yli miljoona suomalaista etätöihin. Kapellimestari Santtu-Matias Rouvali, kadettikoulun johtaja Juha Helle, kansanedustaja Leena Meri (ps.) ja Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen ovat ammateissa, joissa läsnäololla on erityinen merkitys.

# data[].attributes.body
Digitalisaatio muuttaa työn tekemisen tapoja, sisältöjä, käytännön järjestelyjä ja työmarkkinoiden toimintaa monella tavoin (Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 233; Keyryläinen & Sutela, 2018, 275).

Tänä keväänä digitalisaatiota ovat hyödyntäneet niin koululaiset, alakoulutujen opettajat, yritysten työntekijät kuin yliopiston opiskelijat ja henkilökuntakin. Digitalisaatio on levinnyt laajalle, ja sen käyttöön liittyvää oppimista on sisäistetty hyvin nopeasti. (ks. esim. YLE 11.4.2020.)

Olemme ns. digitaalisessa murroksessa, johon sisältyy myös työelämäkulttuuriin ja sen sosiaalisen ulottuvuuden murros (Keyryläinen & Sutela, 2018, 275). Pohdimme yhteiskunnissa kuumeisesti digitalisaation mahdollisuuksia ja riskejä tulevaisuuden työelämän näkökulmista. Muutosten sisällöt, merkitykset ja vaikutukset ovat ihmisten, yritysten ja päättäjien pohdinnoissa laajalti mukana (vrt. Kovalainen, Poutanen & von Bonsdorff, 2018, 233).