# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sverigedemokraterna vækker forargelse i Sverige, men herhjemme ville partiets udlændingepolitik minde om Socialdemokratiets. Se sammenligningen her.

På den anden side af Øresund bliver partiet Sverigedemokraterna kaldt ekstremt og racistisk. Og trods udsigten til stor vælgerfremgang ved valget på søndag i Sverige ser ingen andre partier ud til at ville samarbejde med dem.

Men hvor ekstremt ville Sverigedemokraterna (SD) egentlig være, hvis det var et dansk parti?

Sverigedemokraterna er et racistisk parti med nazistiske rødder
Stefan Löfven, statsminister i Sverige

Det har TV 2 sat sig for at undersøge. Vi har derfor sammenlignet det omdiskuterede indvandrekritiske partis mærkesager med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet. De to danske partier er udvalgt, fordi Sverigedemokraterna selv mener, at de er et midterparti med værdipolitik til højre for midten og fordelingspolitik lidt til venstre.

Ifølge TV 2s politiske redaktør, Anders Langballe, viser sammenligningen, at Sverigedemokraterna formentlig ville ligge centralt placeret i Folketinget, hvis det var et dansk parti.

- Hele det etablerede Sverige har stemplet Sverigedemokraterna som farlige og alt andet end stuerene. Men hvis man kigger på partiets politik og sammenligner med danske forhold, så ville de være helt mainstream, siger Anders Langballe.
Nedenfor kan du se, hvorfor TV 2s politiske redaktør når frem til den konklussion. Her har vi sat Sverigedemokraternas mærkesager op over for de to danske partier, og ved hver sammenligning får du Anders Langballes vurdering af forskelle og ligheder.
Udlændinge

En stram udlændingepolitik er Sverigedemokraternas store mærkesag, og det er årsagen til, at de ofte sammenlignes med Dansk Folkeparti. Partiets leder, Jimmie Åkesson, ser Danmark som et foregangsland på udlændingeområdet og mener, at Danmark er " 10-15 år længere fremme end Sverige".

Sveriges socialdemokratiske statsminister, Stefan Löfven, advarer imidlertid mod at give Jimmie Åkesson indflydelse.

- Sverigedemokraterna er et racistisk parti med nazistiske rødder, advarede han tidligere på ugen.

TV 2s sammenligning viser dog, at Sverigedemokraterna på udlændingepolitikken har mange ligheder med Stefan Löfvens danske søsterparti.

Retspolitik

Kriminalitetsbekæmpelse er et andet meget vigtigt område for Sverigedemokraterna. I større svenske byer er der problemer med kriminalitet, og partiet mener, at tidligere regeringer i Sverige har underprioriteret området og svækket tilliden til retssystemet.

Ældre

En klassisk DF-mærkesag som ældreområdet er også meget vigtig for Sverigdemokraterna. Diskussionen om fattige pensionister fylder i den svenske valgkamp og kan blive et afgørende emne.

Udenrigs- og forsvarspolitik

Sverigedemokraterna er især kendt for en skrap udlændingepolitik, men udmeldelse af EU står også højt på ønskelisten. Partiet mener, at politikerne i Bruxelles bestemmer for meget over svenskerne.

Skat

Selvom Sverigedemokraterna selv mener, at de rent fordelingspolitisk ligger lidt til venstre for midten, går de til valg på skattelettelser.

Oprindelse

Sverigedemokraternes fortid er den helt store årsag til berøringsangsten over for partiet. Så sent som i sidste uge førte afsløringer om nazifortid til udelukkelse af adskillige kandidater.

Sverigedemokraternas mærkesager er udvalgt efter gennemgang af partiets valgprogrammer samt udtalelser i diverse svenske og danske medier.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bliver kaldt farlige i Sverige - men i Danmark ville deres politik være almindelig

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverigedemokraterna vækker forargelse i Sverige, men herhjemme ville partiets udlændingepolitik minde om Socialdemokratiets. Se sammenligningen her. På den anden side af Øresund bliver partiet Sverigedemokraterna kaldt ekstremt og racistisk. Og trods udsigten til stor vælgerfremgang ved valget på søndag i Sverige ser ingen andre partier ud til at ville samarbejde med dem.

# data[].attributes.body
diskursanalyse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dag fremsætter DF forslag om at forbyde burkaer. I regeringspartiet Venstre er der dyb uenighed.

Skal det forbydes ved lov at bære heldækkende beklædning som for eksempel de muslimske heldragter burka og niqab?

Det spørgsmål skal Folketingets 179 politikere inden længe tage stilling til, når et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti skal behandles på Christiansborg.

Og spørgsmålet skaber især splid i regeringens største parti Venstre. TV 2 har de seneste dage været i kontakt med størstedelen af partiets folketingsgruppe, og uenigheden er udtalt.

Tilhængerne af et forbud er blandt andet partiets udlændinge- og integrationsordfører Marcus Knuth, retsordfører Preben Bang Henriksen, miljøordfører Erling Bonnesen, kulturordfører Britt Bager, energiordfører Thomas Danielsen og Mads Fuglede, der for nyligt fik plads i Venstres gruppe, efter at Jakob Engel-Schmidt forlod Folketinget.

- Vi har nogle frihedsidealer her i landet, der ikke er i overensstemmelse med social kontrol. Hvis vi vil fastholde de værdier, skal vi forbyde både burka og niqab. Jeg tvivler på, at der er nogle, der står op om morgenen og tænker, at de gerne vil have burka på i dag. Det gør de kun, fordi de er underlagt social kontrol af deres ægtemænd, siger Mads Fuglede.

- Burkaer er kvindeundertrykkende, og derfor ser jeg også et forbud som en del af værdikampen. Kommer man til Danmark, bør man leve efter vores normer og værdier, siger Erling Bonnesen.

Derudover har også forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen og boligordfører Hans Christian Schmidt talt åbent for et forbud.

Strider imod grundlæggende rettigheder

En omtrent lige så stor del af Venstres folketingsgruppe erklærer sig åbent modstandere af et forbud. Blandt dem er innovationsordfører Eva Kjer Hansen.

- Jeg er imod burkaer, og imod burkaforbud. Et forbud strider imod vores grundlæggende frihedsrettigheder og den tolerance, vi skal udstråle overfor hinanden. Vi skal hellere være mere konsekvente og kræve, at vi kan se folks ansigt ved lægen og når de viser deres buskort til chaufføren. Vi skal ikke begynde at lovgive om påklædning, og vi skal heller ikke forbyde religiøse symboler, siger hun.

Partiets børne- og undervisningsordfører Anni Matthiesen siger:

- Det er så nemt at sige, at det her er kvindeundertrykkende, men hvad nu hvis, vi får lavet noget, der er endnu værre for de her kvinder?

Også uddannelses- og forskningsminister Søren Pind, indfødsretsordfører Jan E. Jørgensen, finansordfører Jacob Jensen og forhenværende kulturminister Bertel Haarder har meddelt, at de er imod et forbud.

Løser ikke problemerne

En del af partiets gruppe har endnu ikke fortalt åbent, hvad de mener. Heriblandt - og vigtigst af alle - statsminister Lars Løkke Rasmussen (V). Det tætteste han er kommet på at udtrykke sin holdning til forslaget, var en udtalelse til TV 2 fredag i sidste uge.

- Der kører en burkadiskussion, og den hilser jeg velkommen. Men det er jo et symbol på et underliggende problem, og selv hvis vi forbød burkaer i morgen, ville vi ikke have løst udfordringerne med vores modkulturer og parallelsamfund. Så der er brug for, at vi tænker os ordentligt om og får lavet et sammentænkt og helt bud på, hvordan vi bekæmper, at der bliver slået huller i vores Danmarkskort, lød det i den forbindelse fra Løkke, der fortsatte:

- Det, tror jeg, er en bedre måde at gøre det på, end sådan at springe fra burka den ene dag til badeforhæng den anden og frikadeller i daginstitutioner den tredje. Vi har brug for et sammentænkt og gennemtænkt bud, så vi får noget der virker, og som ikke kun er symbolsk.

LA og K uenige

Dansk Folkepartis beslutningsforslag, der lægger op til at gøre det strafbart at bære "maskering eller heldækkende beklædning i det offentlige rum" fremsættes formelt i Folketinget i dag, onsdag. Det ligger endnu ikke fast, hvornår forslaget skal til afstemning i folketingssalen, men inden det sker, skal Venstre med Løkke i spidsen altså have truffet en fælles beslutning.

Flere Venstre-kilder udtrykker en forventning om, at man internt i folketingsgruppen når frem til en afklaring inden partiets landsmøde næste weekend.

For statsministeren kompliceres sagen dog yderligere af, at der blandt de øvrige regeringspartier også er delte meninger. Konservative støtter åbent et forbud, mens Liberal Alliance er imod.

Socialdemokratiet har ikke afgjort, hvor de står i sagen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venstre dybt splittet om burkaforbud - nu skal de snart beslutte sig

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag fremsætter DF forslag om at forbyde burkaer. I regeringspartiet Venstre er der dyb uenighed. Skal det forbydes ved lov at bære heldækkende beklædning som for eksempel de muslimske heldragter burka og niqab? Det spørgsmål skal Folketingets 179 politikere inden længe tage stilling til, når et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti skal behandles på Christiansborg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Antallet af kriminelle i landets ghettoområder styrtdykker, men samtidig er danskerne blevet mere utrygge ved netop ghettoerne.

Der er blevet længere mellem de kriminelle i de danske ghettoer. Meget længere.

På syv år er andelen af dømte kriminelle i ghettoerne faldet så kraftigt, at der i dag kun er 2 ud af de 22 ghettoer, der lever op til kriminalitetskriteriet på den såkaldte ghettoliste, mens det for syv år siden var 25 ud af 29.

Alligevel er netop kriminaliteten i de udsatte boligområder et af kerneområderne i regeringens kommende ghettoudspil.

Venstres integrationsordfører, Marcus Knuth, fortæller til TV 2, at man i det kommende ghettoudspil er klar til at tage "håndfaste løsninger" i brug over for kriminalitet i ghettoområderne

- Det kan være særlige regler og hårdere straffe, som gælder i disse områder, siger Marcus Knuth.

En virkelighed, som ikke findes

- Politikerne beskriver en virkelighed, som simpelthen ikke findes, siger sociolog og forfatter Aydin Soei, som gennem flere bøger og forskningsprojekter har beskæftiget sig med unge og kriminalitet i ghettoområderne.

- Kriminaliteten er faldende, og samtidig får flere af de unge mennesker en uddannelse. Så overordnet set går det altså fremad i de her områder, siger han.

TV 2 har tidligere fortalt, hvordan en række borgmestre vender tommelfingeren nedad og afviser, at der er brug for ny lovgivning over for de udsatte boligområder. Ifølge borgmestrene er boligområderne allerede inde i en positiv udvikling.

Koldings borgmester, Jørn Pedersen (V), kalder det populistisk, at en ny ghettopakke skal stramme skruen over for de udsatte områder.

- Det reelle problem er, at man gang på gang udelukker folk ved at dele samfundet op i "os" og "dem" og fortælle de mennesker, der bor i de her områder, at de ikke er en del af det rigtige samfund. Det gør faktisk de unge mennesker mere modtagelige over for eksempelvis ekstremisme og kriminalitet, og på den måde bidrager politikerne til at skabe problemer, siger Aydin Soei.

Kriminalitet er et af de fem kriterier, der bruges til at placere et boligområde på ghettolisten. For at blive vurderet til at være en særlig kriminalitetsbelastet bydel, skal 2,7 procent af den voksne befolkning være dømt for overtrædelser af straffe- eller våbenloven eller loven om euforiserende stoffer.

På den første ghettoliste fra 2010 opfyldte 25 ud af 29 boligområder kriteriet, mens andelen i dag er 2 ud af 22 boligområder. I dag er det kun Vollsmose i Odense og Gellerup i Aarhus, som har en høj andel af dømte kriminelle, mens eksempelvis Mjølnerparken og Tingbjerg i København, som ellers har været massivt i fokus i forbindelse med den københavnske bandekrig, i dag begge ligger under grænsen på 2,7 procent kriminelle.

Færre kriminelle unge

Også blandt de helt unge er kriminaliteten kraftigt faldende. Andelen af unge i alderen mellem 10 og 17, som har været i konflikt med loven, er faldet med 27 procent fra 2009 til 2016. Det viser en opgørelse fra Boligselskabernes landsforening på baggrund af tal fra Danmarks Statistik.

I Rigspolitiet genkender politiinspektør Tenna Wilbert udviklingen.

Rigspolitiet opgør kriminaliteten ud fra andre kriterier, end regeringen gør det på ghettolisten og har sin egen liste over særligt udsatte boligområder. Men faldet i kriminalitet går igen uanset opgørelsesmetoden.

- Ja, man har nok i befolkningen et forkert indtryk af de her områder, siger Tenna Wilbert.

- Det er ikke sådan, at man skal være bange for at nærme sig et udsat boligområde, for kriminaliteten er faldende. Men der er en stor utryghed i befolkningen generelt og blandt beboerne i disse områder. Og det er vi nødt til at forholde os til. Det er svært at sige, hvad det er, der gør folk utrygge, for det er selvfølgelig personligt. Men der har jo været et billede af terror og bandekrig, som har fulgt meget i befolkningen, og det spiller givetvis ind.

# data[].attributes.attachment_link.description
Antallet af kriminelle i landets ghettoområder styrtdykker, men samtidig er danskerne blevet mere utrygge ved netop ghettoerne. Der er blevet længere mellem de kriminelle i de danske ghettoer. Meget længere.

# data[].attributes.body
Institut for menneskerettigheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du finde ni målsætninger, som danner grundlaget for integrationsbarometeret. Til hver af de ni målsætninger er der tilknyttet én eller flere indikatorer, der hver især kan belyse, hvordan man bedst opnår målene. Udviklingen måles ved at se på den nyeste måling i forhold til første måling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Please select a country in the dropdown menu below to see the values for the 6 dimensions. After a first country has been selected, a second and even a third country can be chosen to be able to see a comparison of their scores.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Globaliseringen er over os, og efter mange årtier med indvandring er danskerne blevet et mere mangfoldigt folk med rødder i flere forskellige lande. Danmark er blevet multikulturelt, siger nogle.

Alligevel kan det stadig være svært at føle sig accepteret, hvis man er ud af en slægt, der har oprindelse et andet sted i verden - især hvis det er i et ikke-vestligt land, understreger ny sociologisk forskning.

"Nogle minoritetsunge befinder sig mellem to lejre - en indvandrerlejr, der består af deres familiemedlemmer og venner med indvandrerbaggrund, og en dansk lejr," siger Jeppe Fuglsang Larsen, der er ekstern lektor på Aalborg Universitets Institut for Sociologi og Socialt arbejde.

"Det kan være en svær position, fordi de ikke føler, at de rigtigt hører til, hverken det ene eller det andet sted. For at tilpasse sig, er de konstant tvunget til at tage stilling til deres identitet og etnicitet. De udvikler en slags dobbeltbevidsthed," fortætter han.

Jamen, hvor kommer du rigtigt fra?

Jeppe Fuglsang Larsen har netop publiceret analyserne af otte kvalitative interviews, han har lavet med en gruppe unge, der har det tilfælles, at deres forældre kommer fra et muslimsk land, i det seneste nummer af fagbladet Dansk Sociologi. Alle de unge, han har interviewet, var i gang med eller havde afsluttet en uddannelse, og de har gået i danske folkeskoler.

På interviewtidspunktet var de ovenikøbet aktive i et råd, der netop beskæftigede sig med de problematikker, der er forbundet med at være etnisk minoritet i Danmark (se faktaboks).

"De unge, jeg har interviewet, har resurserne til at være velartikulerede omkring deres situation. De kæmper for passe ind, de vil gerne klare sig godt og give et positiv indtryk," siger Jeppe Fuglsang Larsen og fortsætter:

"Alligevel føler de ikke, at de bliver accepteret. De bliver hele tiden konfronteret med, at de ikke hører til, for eksempel bliver de konstant spurgt, hvor de kommer fra. Når de så svarer, at de er født Danmark, bliver de spurgt: 'Jamen, hvor kommer du rigtigt fra?'"

Unge er splittet mellem to lejre

I artiklen i Dansk Sociologi reflekterer Jeppe Fuglsang Larsen og lektor Sune Qvortrup Jensen fra Aalborg Universitet over den identitetsforhandling, de unge interviewpersoner med etnisk minoritetsbaggrund giver udtryk for.

Nogle af dem udtrykker frustration:

"I den danske lejr føler de, at de hele tiden skal gøre noget ekstra for at blive accepterede. I indvandrerlejren føler de heller ikke, at de hører til, for der får de af nogle at vide, at de er blevet for integrerede og for danske. De bliver beskyldt for at forråde deres egne," siger Jeppe Fuglsang Larsen.

Der er repræsentanter for indvandrer-kategorien

I interviewene giver de unge udtryk for, at de konstant er bevidste om deres etnicitet, og hvilke signaler de sender, fordi de til hverdag hele tiden navigerer mellem to lejre, for eksempel deres danske skole og den etniske familie derhjemme.

De kæmper konstant for at give et godt billede af sig selv og vise, at de er gode samfundsborgere. De vil gerne være med til at nedbryde de fordomme, mange danskere har om unge med etnisk minoritetsbaggrund.

En af deltagerne fortæller for eksempel, at hun ofte går rundt med en dansk avis under armen for på den måde at signalere til omverdenen, at hun følger med i danske samfundsforhold. En anden siger, at han er særlig sød mod ældre damer for gøre op med fordomme om, at indvandrere holder sig for sig selv og er voldelige. En tredje terper hver eneste dag nye danske fremmedord, som han sørger for at bruge i sine daglige samtaler for på den måde "at blive mere dansk end en dansker".

"De vil gerne være et godt eksempel, for de føler sig som repræsentanter for hele kategorien 'indvandrere'. Ved at gøre gode gerninger og tale ekstra godt dansk, prøver de at ændre nogle af opfattelser, som de forestiller sig, at etniske danskere har om unge med indvandrerbaggrund," siger Jeppe Fuglsang Larsen.

De får et dobbelt syn på sig selv

Når de unge på den måde hele tiden reflekterer over deres identitet og kæmper for at tilpasse sig, sker der ifølge Jeppe Fuglsang Larsen noget med deres bevidsthed:

"Når de hele tiden navigerer og begår sig i forskellige kulturelle sammenhænge, er der tegn på, at de udvikler en form for dobbeltbevidsthed. Med det mener jeg, at de får en særlig evne til at se sig selv udefra og reflektere over deres egen identitet og etnicitet," siger han og fortsætter:

"Man tænker ikke over det til dagligt, men der er personer i Danmark, som er tvunget til at forholde sig til deres etnicitet hele tiden. Selvom de unge, jeg har interviewet, har klaret sig godt med uddannelse og job, støder de hele tiden på identitetsproblematikker: De skal konstant gøre noget ekstra for at passe ind." (Se citat fra en af de interviewede i faktaboks)

Sorte briter havde det samme problem

Jeppe Fuglsang Larsen understreger, at de interviews, han har lavet, ikke kan give et generelt billede af, hvordan unge med etnisk minoritetsbaggrund har det i Danmark for tiden:

De unge, han har interviewet, er i en særlig position, fordi de er resursestærke, under uddannelse og samtidig er aktivt engagerede i at ændre billedet af indvandrere.

Der er dog god grund til at tro, at det generelt er et vilkår for folk, der lever i et samfund, hvor de har etnisk minoritetsbaggrund, at de er tvunget til at reflektere over deres etnicitet og bruge forskellige strategier til at finde sig til rette. I mange år har sociologer og kulturforskere i hvert fald talt om, at folk, som lever i et såkaldt grænseland mellem forskellige kulturer, udvikler en slags dobbeltbevidsthed.

I 1993 udgav den britiske litteraturprofessor Paul Gilroy bogen ' The Black Atlantic: Modernity and Black Consciousness'. Han brugte begrebet 'dobbeltbevidsthed' til at beskrive en en psykologisk tilstand hos sorte briter, der kommer ud af en slaveslægt, når de stræber efter at forene deres afrikanske arv med en europæisk opdragelse og uddannelse.

I Danmark er det heller ikke første gang, begrebet bliver brugt.

"Det er et fænomen, der har eksisteret lige så længe, som der har været etnicitetsunge i Danmark: Medmindre de lever ekstremt ghettoiseret, tror jeg, at de fleste af dem forholder sig ekstra meget til, hvordan andre opfatter dem. Det er et vilkår, når man har etnisk minoritetsbaggrund, og det med at tilpasse sig og reflektere over sin identitet er processer, der fortsætter hele deres liv," siger Yvonne Mørck, der er lektor på Roskilde Universitets Institut for Samfund og Globalisering.

Splittet mellem kollektivisme og individualisme

Yvonne Mørck ved, hvad hun taler om, for hun er en af Danmarks mest erfarne forskere i etniske minoriteter:

I årevis har hun fulgt og interviewet adskillige etniske minoritetsunge blandt andet for at finde ud af, hvordan de danner deres identitet og bliver integrereret i Danmark. Tilbage i 1998 udgav hun bogen ' Bindestregsdanskere - fortællinger om køn, generationer og etnicitet'.

"Jeg var en af de første forskere, der skrev om etniske minoritetsunge på den måde, det vil sige som bindestregsdanskere. Både i de første og i de senere interviews jeg lavede, talte de unge om, at de skulle finde deres egne ben i et grænseland mellem den traditionsbunde og kollektivistiske kultur, som deres tyrkiske og pakistanske forældre repræsenterede, og den mere individualistiske kultur, som de mødte i det danske samfund," siger Yvonne Mørck.

Det er smertefuldt at være i grænselandet

En anden prominent integrationsforsker og kultursociolog Flemming Røgilds, der er lektor på København Universitets Sociologiske Institut, har følgende at sige om dobbeltbevidsthedsbegrebet:

"Begrebet dobbeltbevidsthed peger på det smertefulde ved at skulle opleve majoritetssamfundets udstødning af en selv og ens ligesindede, men det er også et begreb, der peger på mulighederne for at overskride de fastlåste grænser mellem forskellige etniske, kulturelle og nationale grupper."

I sin bog ' Stemmer i et grænseland' og i artiklen ' Mangfoldighedens Entrepenører', der i 1992 blev bragt i det hedengange tidsskrift HUG! om kultur og politik, har Flemming Røgilds skrevet om, hvordan unge indvandrere i København forhandler deres identitet i grænselandet mellem forskellige kulturelle lejre eller grupper i samfundet.

Etniske minoritetsgrupper er heterogene

Der er stor forskel på, hvordan unge med etnisk minoritetsbaggrund klarer den splittelse, de oplever viser Flemming Røgilds forskning og Yvonne Mørcks mange interviews med etniske minoritetsunge.

"Ligesom den danske befolkning er heterogen, indeholder de forskellige etniske minoritetsgrupper stor diversitet for eksempel i forhold til uddannelsesbaggrund, politisk tilhørsforhold og den enkeltes råderum inden for familierne. Nogle af dem får noget konstruktivt ud af at være splittet. De får dannet en slags blandingskultur, hvor de tager det, de anser for det bedste fra begge lejre. Man kan sige, at der opstår en kulturel kreolisering," siger Yvonne Mørck.

Inden for socialantropologi bliver begreber som 'kreolisering' og 'hybridisering' brugt til at beskrive en proces, hvor elementer fra en kulturel kontekst smelter sammen med elementer fra andre kulturer, så nye blandingsudtryk opstår. Man siger, at en ny kultur opstår som resultat af, at forskellige kulturelle elementer blandet sammen.

Danskhed er forankret i fortiden

Blandingskulturer kan opstår, når unge med etnisk minoritetsbaggrund tager noget fra deres forældres kultur og traditioner og blander det med elementer fra det danske samfund.
De unge, Jeppe Fuglsang Larsen har interviewet, giver udtryk for, at de gerne vil accepteres og være en del af en slags blandingskultur, hvor grænserne mellem den danske lejr og indvandrerlejren ikke er så fasttømrede og ekskluderende, som de er nu.

"I det råd, de unge er medlem af, har de formuleret begrebet 'nudanskhed'. Det henviser til, at danskhed og det at være dansker burde være noget dynamisk, som hele tiden ændrer sig. Ligesom den nudanske ordbog, som hele tiden bliver fornyet og udvidet med nye ord," siger Jeppe Fuglsang Larsen.

"Ved at opfinde begrebet 'nudanskhed' prøver de unge at gøre op med ideen om, at man kan forankre danskhed i en eller anden fjern fortid. For hvis den eneste definition på at være dansker er, at man har en bestemt kulturel opvækst med grobund i en fælles fjern fortid, vil de aldrig nogensinde - hvor meget de end ønsker det - kunne blive accepteret som danskere, selv om de er født og opvokset her," fortsætter han .

Unge har brug for at sprænge rammerne

Selv om der efterhånden har været indbyggere med mørkere hud, andre religiøse overbevisninger, andre madvaner og måske tørklæder i Danmark i årtier, er det altså stadig svært at føle sig accepteret som medborger, hvis man ikke har danske forfædre i generationer tilbage, tyder forskningen på.

Ifølge Jeppe Fuglsang Larsen kan det skyldes, at vi stadig laver skel og kategoriserer blandt andet ved at bruge begreber som 'indvandrer', 'andengenerationsindvandrer', 'tredjegenerationsindvandrer' og så videre om personer, der er født i Danmark.

"Den slags kategorier er forankret i fortiden, fordi de henviser til, at kultur ikke ændrer sig, og at man er bundet til sine forældres kultur - de åbner ikke op for, at man kan sprænge rammerne og danne nye fællesskaber. På samme måde er manges forståelse af begreber som dansk og danskheden forankret i fortiden, fordi begreberne ikke kan rumme personer, som befinder sig i grænselandet mellem det at være dansker og ikke-dansker," siger Jeppe Fuglsang Larsen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge med indvandrerbaggrund er splittede mellem to liv

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmark er efterhånden et mangfoldigt land. Alligevel kan det være svært at føle sig accepteret, hvis man er ung med etnisk minoritetsbaggrund. Ny forskning viser, at nogle af de unge udvikler en slags dobbeltbevidsthed for at passe ind i både et dansk og et etnisk miljø.

# data[].attributes.headline
Regeringen, DF og S gør det igen sværere at blive dansk statsborger (dr.dk/nyheder)

# data[].attributes.subject
Regeringen, DF og S gør det igen sværere at blive dansk statsborger (dr.dk/nyheder)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her til eftermiddag har regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet givet hinanden håndtryk på en ny indfødsretsaftale, der skærper kravene for at blive dansk statsborger.

Skærpede regler for dansk statsborgerskab

Skærpet selvforsørgelseskrav
Ansøgere må ikke have modtaget visse offentlige ydelser de seneste to år forud for fremsættelse af et lovforslag om indfødsrets meddelelse - og inden for en periode på mere end fire måneder inden for de seneste fem år. Hvis ansøgeren har modtaget dagpenge udover fire måneder, forlænges selvforsørgelsesperioden.
Skærpet kriminalitetskrav
Enhver ubetinget fængselsstraf på et år eller derover, enhver ubetinget fængselsstraf på tre måneder eller derover for personfarlig kriminalitet samt straffe for bl.a. bandekriminalitet, vold mod børn samt seksualforbrydelser vil i udgangspunktet medføre permanent udelukkelse fra dansk statsborgerskab.
Særlig lægefaglig kontrolinstans
Kontrolindsatsen skal styrke de lægefaglige diagnoser i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om dansk statsborgerskab. Folketingets Indfødsretsudvalg kan anmode instansen om en udtalelse, hvis der opstår tvivl om kvaliteten af en lægeerklæring.
Ceremoni
Man skal deltage i en ceremoni i sin bopælskommune, hvor man skal skrive under på at ville overholde Danmarks Riges Grundlov samt respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder det danske demokrati.

- Det bliver sværere at blive dansk statsborger. Det at blive dansk statsborger er helt specielt. Det er noget, man skal række ud efter og gøre sig fortjent til, siger udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) ved præsentationen.

Indfødsretsreglerne bliver strammet på en række punkter. Blandt andet vil personer, der har deltaget i banderelateret kriminalitet, være permanent udelukket fra at opnå dansk statsborgerskab.

Liste over statsborgerskab

Her kan du se listen over hvilke nationaliteter, der indenfor de seneste ti år, oftest er blevet tildelt dansk statsborgerskab. 2017: 7.272
Top tre nationaliteter: Bosnien-Hercegovina (374), Polen (372), Irak (357).
2016: 15.028
Top tre nationaliteter: Irak (2.917), Afghanistan (1.621), Somalia (995).
2015: 4.498
Top tre nationaliteter: Irak (1.174), Afghanistan (420), Somalia (253).
2014: 4.786
Top tre nationaliteter: Irak (1.577), Afghanistan (907), Somalia (394).
2013: 1.863
Top tre nationaliteter: Irak (371), Tyrkiet (202), Afghanistan (159).
2012: 3.671
Top tre nationaliteter: Irak (712), Afghanistan (482), Tyrkiet (297).
2011: 4.467
Top tre nationaliteter: Irak: (915), Afghanistan (642), Somalia (263).
2010: 3.833
Top tre nationaliteter: Irak: (509), Afghanistan (435), Tyrkiet (259).
2009: 6.869
Top tre nationaliteter: Irak (1.213), Afghanistan (795), Tyrkiet (534).
2008: 6.111
Top tre nationaliteter: Irak (1.178), Tyrkiet (603), Somalia (531).
2007: 4.150
Top tre nationaliteter: Tyrkiet (554), Irak (546), Somalia (352).
Kilde: Danmarks Statistik

Samtidig bliver personer, der har en dom på tre måneders ubetinget fængsel for personfarlig kriminalitet, permanent udelukket fra at få dansk pas.

- Det betyder, at man skal holde sig uden for kriminalitet i en længere periode, end man skulle førhen, siger Inger Støjberg.

Visse typer kriminalitet betyder allerede i dag, at ansøgeren ikke kan blive dansk statsborger. Det drejer sig blandt andet om ubetinget frihedsstraf på halvandet år eller mere.

DF's hovedkrav afvist

Dansk Folkeparti har haft som hovedkrav at indføre et loft, så maksimalt 1.000 personer om året kan blive tildelt dansk statsborgerskab. Men aftalen indeholder ikke noget loft.

- Vi har haft det mål, at det er 1000, og vi har i masser år kæmpet for at få det her tal ned. Vores formål med stramninger er, at der bliver givet færre statsborgerskaber, og det er det, vi gør med den her aftale, siger indfødsretsordfører Christian Langballe (DF).

- Jeg tør godt vædde på, at tallet bliver væsentligt lavere, siger han.

Man kan kun blive tildelt dansk statsborgerskab ved lov. Det betyder, at Folketinget to gange årligt vedtager lovforslag med de personer, der har ansøgt om statsborgerskab - og har levet op til alle kravene.

Selv om Dansk Folkeparti selv har været med til at fastsætte kravene, har støttepartiet flere gange stemt nej til lovforslag, der gav flere tusinde personer dansk statsborgerskab, med henvisning til kravet om et loft på 1.000.

- Jeg kan godt se mig selv i spejlet og sige, at det her er en god aftale, siger Christian Langballe.

Selvforsørgelsespligten skærpes

Med den nye aftale skærpes samtidig den såkaldte selvforsørgelsespligt. Hidtil har dagpenge ikke været på listen over ydelser, der forhindrer udlændinge i at opnå statsborgerskab. Det laver den nye aftale om på.

Fremover må ansøgere ikke have modtaget visse offentlige ydelser de seneste to år forud for fremsættelsen af et lovforslaget om statsborgerskab - og inden for en periode på mere end fire måneder inden for de seneste fem år.

Hvis man har modtaget dagpenge udover fire måneder, forlænges selvforsørgelsesperioden.

- Aftalen står på ryggen af de grundprincipper, der gælder i dag, for at få dansk statsborgerskab. Det er noget, man skal gøre sig fortjent til, man skal forsørge sig og sine, man skal kunne sproget og overholde lovgivningen, siger Socialdemokratiets indfødsretsordfører, Astrid Krag.

Socialdemokratiet har i forhandlingerne forsøgt at åbne for at fratage danske statsborgerskaber, hvis folk begår alvorlig kriminalitet.

- Da vi gik ind til forhandlingerne sagde ministeren, at det ikke kunne lade sig gøre, og at det bare var varm luft fra Socialdemokratiet. Det har så vist sig, at der er nogle muligheder.

- Det handler blandt andet om de mennesker, der underskriver en loyalitetserklæring over for Danmark og siger, at de vil respektere danske værdier og demokrati, og som så efterfølgende viser sig ikke at gøre det. Der har vi nu slået fast, at der vil man kunne gå ind og efterforske og rejse en sag i forhold til svig, der kan medføre, at de her mennesker vil miste deres statsborgerskab, siger Astrid Krag.

Regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti skærpede senest kravene for dansk statsborgerskab i 2015.
Tidligere fremgik det af underrubrikken af indeværende artikel, at dagpengemodtagere ikke kunne modtage statsborgersskab. Det er efterfølgende præciseret til: Kriminelle kan fremover skyde en hvid pil efter det rødbedefarvede pas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Regeringen, DF og S gør det igen sværere at blive dansk statsborger

# data[].attributes.attachment_link.description
Her til eftermiddag har regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet givet hinanden håndtryk på en ny indfødsretsaftale, der skærper kravene for at blive dansk statsborger. - Det bliver sværere at blive dansk statsborger. Det at blive dansk statsborger er helt specielt.

# data[].attributes.body
Følg linket...