# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette" meget grundigt og forstået den
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten
- jeg har noteret realismekoderne ned
- jeg har overvejet, hvordan teksten hænger sammen med Det moderne gennembrud...bl.a. hvordan den sætter problemer til debat
- jeg har skrevet noter til dette (hvordan tekstens matcher den litteraturhistoriske sammenhæng)

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette" meget grundigt og forstået den
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten
- jeg har noteret realismekoderne ned
- jeg har overvejet, hvordan teksten hænger sammen med Det moderne gennembrud...bl.a. hvordan den sætter problemer til debat

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette" meget grundigt og forstået den
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten
- jeg har noteret realismekoderne ned
- jeg har overvejet, hvordan teksten hænger sammen med Det moderne gennembrud...bl.a. hvordan den sætter problemer til debat

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette" meget grundigt og forstået den
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten (bl.a. ifht realismekoderne)

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette" og forstået den
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten (bl.a. ifht realismekoderne)

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette"
- jeg har taget noter/streget under i teksten/forberedt nogle spørgsmål til teksten

# data[].attributes.body
- Jeg har læst "Ane-Mette"

# data[].attributes.body
Jeg har skimmet "Ane-Mette"

# data[].attributes.body
Jeg startede med at læse "Ane-Mette", men blev aldrig færdig

# data[].attributes.body
Jeg har ikke læst "Ane-Mette"

# data[].attributes.body
Arbejdsspørgsmål til Pontoppidans ”Ane-Mette”

Giv en analyse og fortolkning af ”Ane-Mette”.

I din analyse og fortolkning skal du bl.a. inddrage

-       Tekstens realismekoder

-       Tekstens fortælleteknik (se ark)

-       Tekstens komposition (se ark om fortælleteknik)

-       Tekstens tematik (I skal kunne lave en formulering i stil med en fortolkningshypotese, der lyder noget i denne retning: ”Pontoppidans novelle ”Ane-Mette” (1887) tematiserer først og fremmest…..”.

HUSK TEKSTNÆRHEDJ

# data[].attributes.body
oliver

# data[].attributes.body
Simone

# data[].attributes.body
emilia

# data[].attributes.headline
Teksten tematiserer døden, den fremstilles i et realistisk lys ved brug af realisme koder såsom det gennemsigtige formsprog og teksten udprægede fokus på den kliniske beskrivelse.

# data[].attributes.subject
Teksten tematiserer døden, den fremstilles i et realistisk lys ved brug af realisme koder såsom det gennemsigtige formsprog og teksten udprægede fokus på den kliniske beskrivelse.

# data[].attributes.body
Maya, Maria, Oliver og Tobias

# data[].attributes.headline
Pontoppidans novelle “Ane-Mette” fra 1887 tematiserer først og fremmest kvinders rolle i Det Moderne Gennembrud.

# data[].attributes.subject
Pontoppidans novelle “Ane-Mette” fra 1887 tematiserer først og fremmest kvinders rolle i Det Moderne Gennembrud.

# data[].attributes.body
Det ser man blandt andet gennem den ydre synsvinkel: Ses på side 96: “Men endnu sad der dybe mærker af disse års forsmædelige elendighed i hendes ejendommeligt langagtige, maskestive ansigt, hvis udtryk sorg og slid og sult tidligt havde ældet og sløvet.” Fortælleren er registrerende, da fortælleren ikke beskriver hendes følelser, men i stedet lade dem komme til udtryk gennem hendes kropslige udtryk.
Vi ser, at kvinden ikke har noget navn, men er blot kendt som “Niels Nilens brud”. “Hvem hun oprindeligt var, og hvad hun egentlig hed, havde man næsten glemt. Thi både sit navn og sin berømmelse skyldte hun udelukkende sin for fire år siden afdøde mand, Niels Nilen” (midt side 94).

Novellen tematiserer derudover klasseforskellen, hvor skellet mellem underklassen og overklassen problematiseres. Dette kan blandt andet ses igennem de genkendelige psykologiske mekanismer, som beskriver, hvordan det var at leve på daværende tidspunkt. De genkendelige mekanismer ses også i starten beskrives med ligegyldige miljøbeskrivelser; de første sådan 10 linjer, som beskriver, hvordan man vejen er - hvis man går i vest.

Man ser derudover til sidst en grundlæggende samfundskritik af de sociale klasser på s. 101, “at det var selve den rige Anders Jensens barn, han nu havde taget i sin varetægt.”

# data[].attributes.body
Ligegyldige miljøbeskrivelser: "Lillelundeby by fører i vest".

Objektets forrang: Objektet/virkeligheden er der før og efter subjektet/individet, som vi kan se på s. 15 (97), omkring start på siden - “straks den næste morgen blev det lille lig bragt ud af huset for ikke at være ivejen… og ingen tænkte mere på det.”

*Vi skal kunne se en masse uden at kunne fortolke. Gør op med tanken om, at man skal kunne se noget dybere ved genstande : f.eks. at manden drikker

Intet demonstrativt usandsynligt

* Genkendeli ge psykologiske mekanismer. f.eks. forekommer det naturligt

Hele starten beskrives med ligegyldige miljøbeskrivelser; de første sådan 10 linjer ish

Der sættes problemer under debat i form af, at han drikker: “For at forklare dette vil det være nødvendigt, men ikke tilstrækkeligt, at oplyse, at Niels Nilen drak.” (aner ikke side eller linje).

“I løbet af natten, mens moderen og nogle naboer tumlede med det vanvittige menneske, døde hun stille...ingen vidste bestemt når, - ja ingen ænsede det rigtig i den almindelige elendighed”. (s. 97).

Fattigdom; Elsebeth beskrives som fattig; dette sker både, idet Niels Niles forklares som “fattig fisker”, men samtidig også, fordi Elsebeth ikke længere har penge til at betale for Ane-Mettes grav.

# data[].attributes.headline
Andreas, Daniel, Mads og Moeslund:                      Novellen tematiserer synet på kvinder dengang. Kvinder blev ikke set som selvstændige individer, men bare som en mands hustru, som de var bundet økonomisk til, da de ikke havde meget mulighed for at komme i arbejde dengang.

# data[].attributes.subject
Andreas, Daniel, Mads og Moeslund:                      Novellen tematiserer synet på kvinder dengang. Kvinder blev ikke set som selvstændige individer, men bare som en mands hustru, som de var bundet økonomisk til, da de ikke havde meget mulighed for at komme i arbejde dengang.

# data[].attributes.body
Pontoppidans novelle ”Ane-Mette” (1887) tematiserer først og fremmest samfundets problemer og den kolde virkelighed. Dette tydeliggøres ved at der er et stort skel mellem rig og fattig, hvilket ses, da det rige barn skal begraves.

# data[].attributes.body
- 3. personsfortæller
Skjult fortæller, der er ikke noget jeg.
Forfatter: Henrik Pontoppidan
Ydre synsvinkel: Ses på side 96: “Men endnu sad der dybe mærker af disse års forsmædelige elendighed i hendes ejendommeligt langagtige, maskestive ansigt, hvis udtryk sorg og slid og sult tidligt havde ældet og sløvet.” Fortælleren er registrerende, man ser ikke hendes følelser men ser det igennem hendes udtryk i ansigtet.
Medsyn.
Panoramisk fremstilling.
Datid.

# data[].attributes.body
Lineær komposition: Handlingen skrider kronologisk frem, men med flashback, som kan ses på s. 97: “I løbet af natten, mens moderen og nogle naboer tumlede med det vanvittige menneske, døde hun stille...ingen vidste bestemt når, - ja ingen ænsede det rigtig i den almindelige elendighed”.