# data[].attributes.body
Da nema čovjeka, šume bi u Hrvatskoj rasle posvuda, osim močvara, rijeka, jezera i drugih vodenih površina, strmih i golih stijena te najviših planinskih rudina s travnjacima. Uvjeti su povoljni: ima dovoljno topline, vlage, jedino je na najvišim planinskim vrhovima vrlo hladno.

# data[].attributes.body
Najniže šume nizinskog pojasa uz rijeke pod utjecajem su plavljenja i erozije rijeka. To su poplavne šume vrbe, topole, crne johe i poljskog jasena koje rastu uz naše velike rijeke.
Vrbe i topole najviše rastu na riječnim obalama, pa su najizloženije eroziji i poplavama. To su vrste mekog drveća koje brzo raste i lako se oporavlja, a nalazimo ih uz Dunav i Dravu.
Šume crne johe i poljskog jasena nešto su podalje od rijeka, također pod utjecajem poplava.
Hrast lužnjak također je pod utjecajem poplavnih i podzemnih voda. Raste iznad ritskih šuma. Njegove šume prostiru se uz Savu, Dravu, Odru i Kupu
Na povišenom tlu, gdje poplava više nema, a podzemne vode su niže, vlada hrast kitnjak. Raste na brežuljcima do visine od 350 metara. To je područje s mnogo naselja, polja, vinograda, voćnjaka na Medvednici, Ivanščici, Kalniku, u slavonskomu gorju, ali i južnije od Karlovca.

# data[].attributes.body
Kako se penjemo u Gorski kotar i ostala planinska područja, najčešće prvo ulazimo u debelu sjenu dinarske bukove šume. Šumsko je prizemlje ove zajednice najbogatije od svih naših šuma. S rastom nadmorske visine, bukvi se pridružuju vitke krošnje jele. Vegetacijska je sezona kratka, pa su stabla niža, čvorastih grana okrenutih u smjeru puhanja vjetra, a debla su povijena od težine snijega.
Padine visokih dinarskih planina okrenutih moru, ali i udaljenije krške planine u zaleđu mora toplije su, pa se javljaju termofilne zajednice. Na najvišim padinama prvo dolazi primorska šuma bukve, granična šumska zajednica između Mediterana i kontinenta.
Kako se još spuštamo prema moru, ulazimo u suši i topliji submediteran, gdje prevladavaju bijeli grab i hrast medunac

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Tropical and subtropical coniferous forests

# data[].attributes.body
Obalni vegetacijski pojas obuhvaća veći dio jadranskih otoka, srednju i južnu Dalmaciju te usko priobalno područje Hrvatskog primorja. Eumediteranska zona obuhvaća nešto vlažniji i umjereno topliji središnji dio Hrvatskog primorja. Čine ga šume hrasta crnike, a nalazimo i crni jasen.
Zbog stoljetnog utjecaja čovjeka, očuvano je vrlo malo šuma hrasta crnike. Stenomediteranska vegetacijska zona obuhvaća najsuši i najtopliji dio obale − najveći dio jadranskih otoka južno od Kornata, a na kopnu područje južnije od Splita. To su šume alepskog bora.
Na najvišim vrhovima jadranskih otoka rastu šume s crnim grabom, crnim borom i hrastom crnikom te čine hemimediteran.