# data[].attributes.body
I Danmark udleder vi rigtig meget spildevand fra vores husholdning. Men heldigvis er vi så heldige i Danmark at vi har en masse rensningsanlæg, som renser vores spildevand. Men det er ikke alt vandet som bliver renset inden det sendes i havet,  og det kan være et stort problem. Der kan for eksempel komme iltsvind og algeopblomstring i søer, åer og floder. Nogle kommuner sender også deres IKKE rensede spildevand i havet det er for det første ikke særlig lækkert for folk som er ude og bade, og heller ikke særligt godt fiskene i havet. Der er heldigvis nogle regler man skal overholde, og tilladelser som man skal få, hvis man vil udlede spildevand i naturen.

# data[].attributes.body
Selvom vi i Danmark er gode til at rense vores spildevand, sker der engang imellem en smutter hvor der løber noget urenset spildevand ud i naturen. I 2020 ville et københavnsk firma udlede 290 millioner liter spildevand i havet, fordi de mente det bedre kunne betale sig.  I forhold til den store udledning af spildevand, som hovedstadskommunerne leder ud i Øresund hvert år. Over en fireårig periode mellem 2014 og 2018 har Københavns Kommune alene udledt 35 milliarder liter urenset spildevand. For Gentofte er tallet 10 milliarder liter.

# data[].attributes.body
Når spildevandet i Danmark ikke kan drikkes, tænker vi at det kun renses tilstrækkelig meget så det ikke ødelægger naturen.

# data[].attributes.body
Selvom vi renser spildevandet i danmark på 3 forskellige måder er det stadigvæk ikke helt rent. Små slam rester og andre små bakterier florerer stadig i det rensede spildevand. Spildevandet i Danmark er forholdsvis rent, men ikke rent nok til at man kan drikke det. Mange af de stoffer der er i vores drikkevand bliver også taget ud af vandet under rensningen. Så for at man skal kunne drikke vandet skal der også tilsættes stoffer til spildevandet.

# data[].attributes.body
pH- værdi går fra 0-14. helt rent vand har en ph-værdi på 7. i sure opløsninger er ph-værdien mindre end 7 og i basiske opløsninger er ph-værdien højere end syv.

En sur opløsning indeholder mange hydrogen ioner H+ og jo lavere pH-værdien er jo flere hydrogen ioner er der opløsningen. I basiske opløsninger er der mange hydroxidioner, OH, og jo højere pH-værdien er, jo flere hydroxid ioner er der i opløsningen. I to opløsninger med en forskel på én pH, fx pH = 3 og 4, er der i opløsningen med pH- 3 netop 10 gange så mange H+ioner, som i opløsningen med pH = 4. Hver gang pH-værdien falder en enhed, er der ti gange så mange H+-ioner.

Normalt er ph-værdien på syv i spildevandet

# data[].attributes.body
Det danske havmiljø får hvert år tilført store mængder næringsstoffer i form af fosfor og kvælstof. Det kommer især fra vores spildevand, landbrug og via luften fra afbrændingen af kul, olie og gas i trafikken og energiforsyningen. De store mængder næringsstoffer gør at algerne vokser meget hurtigt. Algerne lever meget kort tid. Når de dør, nedbrydes de hurtigt og frigiver dermed igen næringsstofferne, der gør at algerne vokser. På den måde kan næringsstofferne nå at indgå i en ny algeproduktion flere gange. Den store algeproduktion og hurtige omsætning af næringsstofferne skygger bundplanterne og laver en bar havbund. På den bare havbund er der hverken føde eller skjul for havets fisk eller havdyr.

# data[].attributes.headline
Efter det har været på  rensningsanlægget sendes vandet ud i havet og søer

# data[].attributes.subject
Efter det har været på  rensningsanlægget sendes vandet ud i havet og søer

# data[].attributes.body
I Danmark renser vi langt størstedelen af spildevandet, inden det ledes ud, for at undgå at spildevandet belaster vandmiljøet eller jord og grundvand.
Organisk stof forbruger ilt ved nedbrydning og omsætning. Udledning af organisk stof kan derfor give problemer med iltsvind i vandløb, søer og hav.
Næringsstoffer kan bidrage til vækst af alger, der kræver næringsstofferne for at kunne vokse. Udledning af næringsstoffer kan derfor give problemer med algeopblomstring – især ved udledning af fosfor til søer og kvælstof til havet.

# data[].attributes.body
Der er stadig noget fosfat tilbage i vandet.
Det fjernes ved kemisk rensning. Her tilsætter man jernklorid. Det sker sammen med biologisk rensning i luftningstanken. Hvor bakterierne og fosfat synker til bund og fjernes

# data[].attributes.headline
Har spildevand konsekvenser for forurening i miljøet? 

# data[].attributes.subject
Har spildevand konsekvenser for forurening i miljøet? 

# data[].attributes.body
hvis de stoffer, der er i spildevandet, kommer direkte ud i naturen, kan det have negative konsekvenser for naturen. Vand fra husholdningen indeholder store mængde af organisk stof og næringsstofferne kvælstof og fosfor, men i Danmark renser vi langt størstedelen af spildevandet, for at undgå at det forurener vandmiljøet.

# data[].attributes.body
Biologisk rensning er hvor man bruger bakterierne til at nedbryde de madrester og det andet der flyder rundt i vores spildevand. Bakterierne skal bruge meget ilt til deres process hvor de laver CO2.

Når bakterierne laver CO2 står det og bobler op af tankene.

Bakterierne skal bruge rigtig meget ilt til deres process og derfor har de en pisker til at køre i tanken med spildevandet i.

Når alle klumperne i vandet er fjernet er der næsten kun kvælstof tilbage i spildevandet b.la urin. Modsat den anden proces må denne her process ikke få ilt. Derfor er der et låg over tanken.

Når denne process er færdig er alt CO2 omdannet til N2

# data[].attributes.body
Først kommer spildevandet i gennem mekanisk rensning.
1. Først tilbageholdes de større ting fx. klude, bind, vatpinde og kondomer i en rist.
2. Herefter ledes vandet over i et bassin, hvor fedt flyder ovenpå og sand synker til bunds. fedtet og sandet skrabes derefter væk.
3. Til sidst ledes vandet over til forklaringstanken, hvor små klumper af fx. slam og madrester synker til bunds og pumpes til rådnetanke.

Når vandet er i kloakkerne kommer det i gennem et sandfang

# data[].attributes.body
Spildevandet føres først gennem kloakker hen til et rensningsanlæg,
Vandet kommer igennem tre typer rensning: Mekanisk rensning, Biologisk rensning og kemisk rensning

# data[].attributes.body
I spildevand fra husholdninger indeholder typisk organisk stof og næringsstofferne Kvælstof (N) og Fosfor (P)

# data[].attributes.body
Et sandfang er en, underjordisk brønd, der består af et indløb, et udløb og selve sandfanget, hvor sandet synker til bunds. Sandfang anvendes til at fjerne sand og grovere partikler fra  regnvand.
Den virker da sands densitet er højre end vands og derfor falder den til bunds i brønden.

# data[].attributes.body
Spildevand er vand fra opvaskemaskiner, vaskemaskiner, badebassinet i haven vandet fra toilettet og vandet fra køkkenvasken. Vi dansker er rigtig gode til at bruge vand og derfor har vi også rigtig meget spildevand. En gennemsnitlig dansker bruger i snit 103 liter vand. 60 % af spildevandet er fra badeværelset hvor  man har toilettet og bruseren

# data[].attributes.body
I Danmark spiser vi meget, og bruger derfor både opvaskemaskinen og toilettet meget. Men alt dette vand som går til overs, hvor ender det? Og har det konsekvenser for vores natur? Hvordan bliver dette vand renset så man ikke udleder så mange stoffer? Og hvilke stoffer er der i vandet?

# data[].attributes.body
Vi tror at man kan drikke spildevandet når det har været igennem rensningsanlægget