# data[].attributes.attachment_link.provider_name
национална платформа за превенцију насиља у школама

# data[].attributes.attachment_link.title
Чувам те, национална платформа за превенцију насиља које укључује децу

# data[].attributes.attachment_link.description
Чувам те - национална платформа за превенцију насиља које укључује децу (као жртве или починиоце). Пријави сваки облик насиљa који укључује децу.

# data[].attributes.headline
У посети угледном часу

# data[].attributes.body
У посети угледном часу професорке Јелене Субин у одељењу 3/9. Одлична и веома корисна презентација. Јавни наступ добар. Дискусија на часу конструктивна са критичким освртом на појединачне примере дигиталног насиља, могућих последица и превентивом. Браво!

Весна Станковић.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Министарство просвете, науке и технолошког развоја

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Видео обуку је припремило Министарство просвете, науке и технолошког развоја у сарадњи са ЦИП-Центром за интерактивну педагогију. Намењена је свим запосленима у предшколским установама, основним и средњим школама и домовима ученика.

Теме којима се бавимо у овој обуци су:

измене и допуне Правилника о протоколу поступања у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање

превенција из угла предшколске установе, основне и средње школе

интервенција из угла предшколске установе, основне и средње школе

Видео обука П римена П равилника о протоколу поступања у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање доступна је на ЛИНКУ:

Стручно упутство за запослене у предшколским установама, основним и средњим школама и домовима ученика доступно је на ЛИНКУ.

Списак ресурса (закони, правилници, приручници) доступан је на ЛИНКУ

Евалуациони упитник попуњава сваки учесник индивидуално након одгледане обуке, доступан је: https://forms.gle/bXRua1L726yAJezk7

Извештај о реализованим активностима интерног стручног усавршавања након одгледане видео обуке можете попунити на линку: https://forms.gle/xdb4J1Y5rM7oxm9F8

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРИМЕНА ПРАВИЛНИКА О ПРОТОКОЛУ ПОСТУПАЊА У УСТАНОВИ У ОДГОВОРУ НА НАСИЉЕ, ЗЛОСТАВЉАЊЕ И ЗАНЕМАРИВАЊЕ - Министарство просвете, науке и технолошког развоја

# data[].attributes.attachment_link.description
Видео обуку је припремило Министарство просвете, науке и технолошког развоја у сарадњи са ЦИП-Центром за интерактивну педагогију. Намењена је свим запосленима у предшколским установама, основним и средњим школама и домовима ученика.

# data[].attributes.headline
Безбедност на интернету - вршњачка едукација у оквиру предмета Примена рачунара

# data[].attributes.subject
Безбедност на интернету - вршњачка едукација у оквиру предмета Примена рачунара

# data[].attributes.attachment_link.title
Bezbednost na internetu, Nikola Rakocevic

# data[].attributes.headline
Дигитално насиље - вршњачка едукација у оквиру предмета Примена рачунара

# data[].attributes.subject
Дигитално насиље - вршњачка едукација у оквиру предмета Примена рачунара

# data[].attributes.attachment_link.title
КЉУЧНЕ ПОРУКЕ.pptx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Весна Станковић

# data[].attributes.headline
Дигитално насиље – п

# data[].attributes.body
Дигитално насиље – превенција и реаговање
Издавачи: Министарство просвете, науке и технолошког развоја Републике
Србије и Педагошко друштво Србије
Ауторке: Добринка Кузмановић, Биљана Лајовић, Смиљана Грујић и
Гордана Меденица

# data[].attributes.body
U okviru teme "Digitalna bezbednost - prevencija i reagovanje" učenici su pripremili prezentaciju koju izlažu na časovima odeljenskih starešina i zajednica u cilju sprečavanja digitalnog nasilja u školi. Prezentaciju radili u okviru društveno-korisnog rada: Bogdan Tadić IV-10, Anđela Ćustić II-6 i Jovana Ivanović II-6.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalna bezbednost - vršnjačka edukacija

# data[].attributes.body
U okviru teme "Digitalna bezbednost" zadatak je bio da učenici pronađu opciju report na svojoj omiljenoj mreži i da pogledaju koje aktivnosti mogu da prijave kao nepoželjne. Rezultat je padlet "Report".

# data[].attributes.attachment_link.title
Сензационализам у медијима и заштита права

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Правилником о заштити права малолетника у области пружања медијских услуга, донетим 2015. године од стране Савета Регулаторног тела за електронске медије (РЕМ), „пружалац медијске услуге дужан је да предузме све неопходне мере како његов програмски садржај не би нашкодио развоју малолетника, имајући при том у виду да малолетници уживају право на већи степен заштите слободног развоја личности него пунолетна лицаˮ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Од слободе изражавања до говора мржње

# data[].attributes.headline
Од слободе изражавања до говора мржње - ученици су рекли следеће:

# data[].attributes.subject
Од слободе изражавања до говора мржње - ученици су рекли следеће:

# data[].attributes.body
Слобода говора треба да буде дозвољена али не у потпуности зато што није у реду да говоримо људима неке увредљиве ствари или да им претимо у било каквом смислу. Наравно да ми можемо да говоримо шта хоћемо, али таква слобода говора се лако може да се претвори у ''говор'' мржње и зато увек треба да има ограничења. Без обзира што можемо да кажемо некоме шта желимо, није дозвољено да вређамо некога и да им упућујемо ''говор'' мржње и да се правдавамо да је то  "слобода говора". Претње смрћу и подстицање насиља не могу да се правдају слободом говора.Она не може да буде важнија од права на живот и интегритет човека. Нама је забрањено да рушимо углед и да претимо другима. Овакви поступци као претња смрћу и слично су кажњиви законом. ''Говори'' мржње имају веома велики утицај на човека и пуно људи то не разуме и зато је важно да у слободи говора постоје ограничења.

Бојана Жигић 1-5

# data[].attributes.headline
Ауторска права - предавање са конференције "Дигитално образовање 2021." од 8-10.04.2021.

# data[].attributes.subject
Ауторска права - предавање са конференције "Дигитално образовање 2021." од 8-10.04.2021.

# data[].attributes.body
Бојана Сатарић

председник Секције наставника информатике Србије

дипл. инг. електротехнике

члан Националног просветног Савета

члан УО Друштва за информатику Србије

члан УО Викимедије Србије

# data[].attributes.attachment_link.title
Bojana Satarić - Autorska prava - kao nastavnici šta treba da znamo

# data[].attributes.headline
Сензационализам у медијима и заштита права

# data[].attributes.subject
Сензационализам у медијима и заштита права

# data[].attributes.body
Упитник

# data[].attributes.attachment_link.title
Сензационализам у медијима и заштита права

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Правилником о заштити права малолетника у области пружања медијских услуга, донетим 2015. године од стране Савета Регулаторног тела за електронске медије (РЕМ), „пружалац медијске услуге дужан је да предузме све неопходне мере како његов програмски садржај не би нашкодио развоју малолетника, имајући при том у виду да малолетници уживају право на већи степен заштите слободног развоја личности него пунолетна лицаˮ.

# data[].attributes.headline
Alati za proveru verodostojnosti fotografija

# data[].attributes.subject
Alati za proveru verodostojnosti fotografija

# data[].attributes.body
TinEye - https://tineye.com/
Yandex - https://yandex.com/images/
RevEye Reverse Image Search
FotoForensics http://fotoforensics.com/
Google Reverse Image Search
RevEye extension
Forensically

# data[].attributes.attachment_link.title
Домаћи задатак

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОФОРЕНЗИКА

# data[].attributes.attachment_link.title
Фотофорензика

# data[].attributes.attachment_link.title
фотофорензика

# data[].attributes.body
Staša Miletić

# data[].attributes.attachment_link.title
фотофорензика - пример

# data[].attributes.headline
Проверавање фотографија у различитим алатима

# data[].attributes.subject
Проверавање фотографија у различитим алатима

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1ZFG79WeMddDvgUFRWcJ5XNxlugZP2JX0dQx1fa2RJWw/mobilepresent?slide=id.p
Тијана Влајковић 1/4

# data[].attributes.headline
Tri ključne poruke vršnjacima u vezi sa zaštitom na internetu

# data[].attributes.subject
Tri ključne poruke vršnjacima u vezi sa zaštitom na internetu

# data[].attributes.attachment_link.title
Tri poruke koje bismo postavili našim vršnjacima ,

# data[].attributes.headline
Стереотипи и предрасуде 1/3

# data[].attributes.subject
Стереотипи и предрасуде 1/3

# data[].attributes.headline
Како да се заштитимо?

# data[].attributes.subject
Како да се заштитимо?

# data[].attributes.headline
У случају дигиталног насиља...

# data[].attributes.subject
У случају дигиталног насиља...

# data[].attributes.attachment_link.title
1 Шта треба да урадимо у случају дигиталног насиља (1)

# data[].attributes.headline
Како да се заштитимо?

# data[].attributes.subject
Како да се заштитимо?

# data[].attributes.attachment_link.title
КАКО ДА ЗАШТИТИМО СЕБЕ И ДРУГЕ НА ИНТЕРНЕТУ(1)

# data[].attributes.headline
Зашто инстаграм?

# data[].attributes.subject
Зашто инстаграм?

# data[].attributes.attachment_link.title
Зашто користимо апликацију инстаграм и које су њене добре стране

# data[].attributes.headline
Дигитално насиље

# data[].attributes.subject
Дигитално насиље

# data[].attributes.attachment_link.title
Дигитално насиље

# data[].attributes.headline
Шта треба да урадимо!

# data[].attributes.subject
Шта треба да урадимо!

# data[].attributes.attachment_link.title
Шта треба да урадимо у случају дигиталног насиља

# data[].attributes.attachment_link.title
Шта треба да урадимо у случају дн и које су последице нереаговања

# data[].attributes.headline
Anđela Bojović I/3        Katarina Vujanić I/3

# data[].attributes.subject
Anđela Bojović I/3        Katarina Vujanić I/3

# data[].attributes.body
STEREOTIPI I PREDRASUDE

# data[].attributes.headline
Ђурђица Вовес 1/8

# data[].attributes.subject
Ђурђица Вовес 1/8

# data[].attributes.body
Како да се заштитимо на друштвеним мрежама?

# data[].attributes.body
Sa Gordanom Medić Simić i Marijanom Kezunović
Učenik reporter - Jovan Ninčić
Pre svega želeo bih da kažem da mi je bilo zadovoljstvo što se nalazim na takvoj prvenstveno kreativnoj a kasnije i poučnoj radionici. Po mom mišljenju ova radionica je imala zadatak da nam da znanja o tome šta je rodna ravnopravnost . Takođe, imala je zadatak da nam objasni da nisu baš svi poslovi konkretno u kući ili, vezano za vaspitanje dece, podeljeni izmedju muškaraca i žena. Naravno, mogao sam da vidim da ponekad pripadnici bilo kog pola raspravljaju o tome kako postoje samo muška  ili samo ženska interesovanja. Sve što sam prethodno naveo  naučili smo  kroz veoma zanimljive vežbe i različite situacije kroz koje mladi muškarci i žene prolaze u svom životu, a tiče se rodne ravnopravnosti.

# data[].attributes.headline
Jedan od načina kako da se zaštitimo na društvenim mrežama

# data[].attributes.subject
Jedan od načina kako da se zaštitimo na društvenim mrežama

# data[].attributes.body
Staša Miletić 1/8

# data[].attributes.headline
Jedan od načina kako da se zaštitimo na društvenim mrežama

# data[].attributes.subject
Jedan od načina kako da se zaštitimo na društvenim mrežama

# data[].attributes.body
Neda Stojković 1/6

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
Jelena Popović 1/6

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.body
Jovan Manasijević 1/5

# data[].attributes.body
Bojana Žigić 15

# data[].attributes.body
1. Jednostavno mi se ne svidja

2. Samoubistvo,samopovredjivanje ili poremecaji ishrane

3. Prodaja nezakonite robe

4. Golotinja ili seksualna aktivnost

5. Govor ili simboli mrznje

6. Nasilje ili opasne organizacije

7. Maltretiranje ili uznemiravanje

8. Krsenje prava intelektualne svojine

9. Prevara

10. Lazne informacije

11. lazno predstavljanje

12. Osoba je mladja od 13 godina

Aleksa Stojčetović 1/5

# data[].attributes.headline
Пријави на Јутјубу

# data[].attributes.subject
Пријави на Јутјубу

# data[].attributes.body
Софија Павлица 1/5

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
Лола Новаковић 1/5

# data[].attributes.body
Када желимо да пријавимо неки профил или објаву притиснемо три тачкице.
Потом изаберемо опцију пријави.
Затим одаберемо опцију због које желимо да пријавимо објаву,профил или објаву.

Опције за пријаву:

Голотиња или сексуална активност
Говор или симболи мржње
Насиље или опасне организације
Продаја незаконите робе или робе која није у слободној продаји
Малтретирање или узнемиравање
Кршење права интелектуалне својине
Самоубиство,самоповређивање или поремећаји исхране
Превара
Лажне информације
Једноставно ми се не свиђа
Војин Караџић 1/5

# data[].attributes.body
Veljko Jovančević 1/5

# data[].attributes.body
Veljko Jovančević 1/5

# data[].attributes.body
Jedna od čestih društvenih mreža današnjice pored instagrama i facebook-a je snapchat. To je aplikacija koja nudi razne filtere za slikanje, mogućnost dopisivanja, video poziva i slanja tih slika svojim prijateljima na snapchat-u. Glavna senzacija kod ove drustvene mreže je skupljanje takozvanih “vatrica” koje se sakupljaju kada na dnevnom nivou posaljes bilo kakvu sliku svojim prijateljima i tako se svakim danom broj “vatrica” povećava.

Da bi nekog prijavio ko te spamuje ili uznemirava na bilo koji način mora da se prate sledeći koraci:

prvo treba da se udje u profil onoga koga prijavljujemo

kliknuti tri tackice u gornjem desnom uglu

prva opcija će biti Report

zatim će izaći nekoliko opcija zbog kojih prijavljujemo nalog

u zavisnosti od opcije koju izabere može biti postavljeno još neko pitanje

kada izaberete sve opcije na kraju samo kliknete “submit” i nalog je prijavljen

Opcije zbog kojih prijavljujemo neciji nalog na snapchat-u:

they’re annoying-dosadni su

hakovani su pa je tu ponuđen još jedan korak, neko mi je neočekivano poslao snep sa ovog naloga i poslat mi je sumnjičav snep ili poruka

poslat mi je zao ili neprimeren snep

neko uzima moj identitet, pa je tu ponuđena opcija da se napiše kako uzimaju tuđ indetitet

spamuju mi profil i tu su ponuđene opcije da li je taj profil vas dodao za prijatelja ili je poslao sumnjičav snep ili poruku (ovo je poslednja opcija za prijavljivanje)

Snepchat je drugačija društvena mreža od ostalih pa su tu i drugačije opcije za prijavljivanje. Ja kao aktivni korisnik snapchat-a još uvek nisam imala potrebu da nekog prijavim, kao i većina ljudi koje poznajem, a koriste ovu aplikaciju.

Pored ovih opcija za prijavljivanje postoje i mnogo druge na ostalim društveni mrežama kao što su: prijavljivanje lažne vesti, korišćenje tuđih fotografija, spamovanje, slanje neprimerenog sadržaja, uzimanje tuđeg indetiteta, pokušaj hakovanja, vređanje na nacionalnoj ili bilo kakvoj drugoj osnovi itd...

Emilija Đurković 1/5

# data[].attributes.body
Društvena mreža Instagram - Report
1. korak: Otići u gornji desni ugao profila gde postoje 3 tačke., Kliknuti na njih.
2. korak: Pojavljuju se opcije – a) Spam b) Inappropriate
3a. korak: Kad kliknemo na Spam pojavi se tekst „Thanks for letting us now“
3b. korak: Kad kliknemo na Inappropriate pojavljuju se opcije: a) Nudity or sexual activity, b) Hate speach or symbols c) Violents or dangerous organizations d) Sale of ilegal or regulated goods e) Bulling or harassment f) Intelectual property violation g) Suicide, self-injury or eating disorders h) Scam or fraud i) False information j) I just don’t like it. Pod ovim glavnim opcijama ima još podopcija.

										Bojana Bradić 1-5

# data[].attributes.body
Do polja "prijavi" odnosno "report" na ovoj aplikaciji (instagram) dolazimo klikom na tri tackice u gornjem desnom uglu na profilu osobe koju zelimo da prijavimo. Kada kliknemo na tri tackice izlaze nam opcije: ogranici ,blokiraj, prijavi, sakri pricu, ukloni pratioca...Kada kliknemo opciju prijavi izlazi nam pitanje zasto prijavljujemo ovaj profil: prva opcija je it is spam a druga it is inappropriate. Kada kliknemo prvu opciju to je kraj prijave, ali ako kliknemo drugu opciju izlazi nam opcija da prijavimo samo post, poruku ili komentar i opcija da prijavimo ceo profil. Kada kliknemo da prijavimo profil izlazi pitanje zasto to radimo i ispod lista od tri odgovora:1.postavlja sadrzaj koji ne bi trebao da bude na instagramu; 2.pretvara se da je neko drugi; 3.ima ispod 13 godina. Kada kliknemo 1. odgovor izlaze opcije: samo mi se ne svidja; postavlja suicid, samopovredjivanje ;prodaja ilegalnih proizvoda; golotinja ili seksualne aktivnosti; znakovi mrznje ili simboli; nasilje ili opasne organizacije; netacne informacije...Nakon sto kliknete neku od ovih stavki prijava je zavrsena i instagram nas obavestava da ce pregledati profil i sadrzaj koji ova osoba postavlja i salje.

Irena 1/3

# data[].attributes.headline
Андреа Пајевић - Пријави

# data[].attributes.subject
Андреа Пајевић - Пријави

# data[].attributes.headline
"Пријави" на друштвеној мрежи Инстаграм

# data[].attributes.subject
"Пријави" на друштвеној мрежи Инстаграм

# data[].attributes.body
Андреа Пајевић

# data[].attributes.headline
"Пријави" на друштвеној мрежи Инстаграм

# data[].attributes.subject
"Пријави" на друштвеној мрежи Инстаграм

# data[].attributes.body
На који начин можемо доћи до опције пријави или репорт на инстаграму?

КОРАЦИ УЗ ПОМОЋ КОЈИХ ДОЛАЗИМО ДО ОПЦИЈЕ ,,ПРИЈАВИ” ИЛИ ,,РЕПОРТ” НА ИНСТАГРАМУ

1.Прво што треба да урадимо јесте да уђемо у апликацију инстаграм

2.Kада уђемо на дну уређаја видеће се разне иконице,од којих треба изабрати малу лупу која се налази у доњем левом углу како би успели да претражимо профил,коментар,поруку,или објаву који желимо да пријавимо

3.Када пронађемо жељени налог кликнемо на њега и у горњем десном углу видећемо три тачкице на које треба кликнути и изабрати опцију ,,репорт“ или ,,пријави“

4.Када то урадимо убрзо ће нам се појавити питање зашто пријављујемо налог(ако је уопште налог у питању),појавиће се две опције 1.ово је непожељан садржај или 2.ово је неприкладан садржај и треба да изаберемо опцију ово је неприкладан садржај

5.Убрзо ће нам се појавити да изаберемо да ли пријављујемо налог,објаву,поруку или                  коментар,ако кликнемо на опцију пријави налог појавиће се следеће:Зашто пријављујете овај налог?-објављује садржај којем није место у апликацији инстаграм,лажно се представља или особа је можда млађа од 13 година ,потребно је изабрати прву опцију

6.Када то кликнемо поново ћемо морати да одговоримо на питање зашто пријављујемо изабрани налог -1.једноставно ми се не свиђа,самоубиство,самоповређивање или поремећаји исхране,продаја незаконите робе или робе која није у слободној продаји,голотиња,говор или симболи мржње,насиље или опасне организације,малтретирање или узнемиравање,кршење права интелектуалне својине,превара ,лажне информације,кликнемо на опцију која нам у том тренутку највише одговара,можемо на пример изабрати опцију -лажне информације

7.након што пријавимо налог појавиће нам се зелени кружић у оме је штриклиран симбол  испод којег ће писати:,,Хвала што сте нас обавестили,повратне информације које добијамо од вас помажу да инстаграм заједница остане безбедна.“

3.КОЈИ СВЕ НИВОИ ЗА ПРИЈАВУ ПОСТОЈЕ?

Нивои који постоје за пријаву су:лажна вест односно лажна информација,малтретирање или узнемиравање,кршење права интелектуалне својине,превара,самоубиство,самоповређивање или поремећаји исхране,продаја незаконите робе или робе која није у слободној продаји (или опција -једноставно ми се не свиђа).

Како пријавити коментар?Android

1.кликнути на објаву,фотографију

2.кликнути на иконицу испод објаве која означава коментаре,друга по реду испод фотографије,а затим кликнути на коментар (мало га дуже држати)

3.појавиће се три иконице у горњем десном углу од којих треба изабрати другу иконицу по реду, затим,појавиће се опције: Spam or Scan ili Abusive Content

4.изабрати једну од опција и пријавити.
Андреа Пајевић 1/4

# data[].attributes.headline
JEDAN OD NAČINA KAKO DA SE ZAŠTITIMO NA DRUŠTVENIM MREŽAMA

# data[].attributes.subject
JEDAN OD NAČINA KAKO DA SE ZAŠTITIMO NA DRUŠTVENIM MREŽAMA

# data[].attributes.body
Ovde ću vam pokazati kako “report”-ovati, odnoso prijaviti neprikladan sadržaj na aplikaciji YouTube.

1.Korak je da udjemo u aplikaciju Youtube.

2.Korak je da nadjemo video koji je neprikladnog sadržaja,

3.Korak: nakon što smo našli video koji želimo da prijavimo, potrebno je da kliknemo na tri tačke koje se nalaze odmah ispod videa.

4.Korak: otvaraju se opcije kao što su:

-sačuvaj u Gledajte kasnije;

-sačuvaj na plejlisti;

-deli;

-ne interesuje me;

-ne preporučuj kanal i

-prijavi.

5.Korak je da pritisnemo dugme prijavi i potrebno je izabrati zašto je video neprikladan, i imamo opcije kao što su:

-nasilan ili neprikladan sadržaj;

-štetne ili opasne radnje;

-nepoželjeni ili obmanjujući sadržaj…

Da bismo prijavili potrebno je samo označiti jednu od opcija i pritisnuti dugme prijavi.

Nakon što prijavimo izaći će nam mala poruka gde se jutujub zahvaljuje na prijavljenom videu.

Na većini društvenih mreža se slično ili čak isto prijavljuje kako bi bilo lakše ljudima da se snadju i lakše prijave video ili sliku.

# data[].attributes.body
U četvrtak 4.februara održala se radionica posvećena rodnoj ravnopravnosti. Kroz razne igre i glumu učili smo da nas ne treba odvajati po polovima. Mi, učenici prve godine, imali smo zadatak pre svega da napravimo reklamu za muški i ženski proizvod. Moram priznati da su se dečaci malo bolje snašli kod ovog zadatka. Dalje smo glumili bračne parove sa problemima koji uz voditeljku pokušavaju da ih prevaziđu u emisiji. Na kraju, poslednji skeč bio je vezan za razgovor za posao gde su kandidati bili jedan dečak i jedna devojčica.

Odlično provedeno vreme i nadam se da će se ponoviti nešto slično!

Tara Jović

# data[].attributes.headline
Kako možemo da prijavimo video na društvenim mrežama?

# data[].attributes.subject
Kako možemo da prijavimo video na društvenim mrežama?

# data[].attributes.body
Ja bih lično volela da pokažem na primeru YOUTUBE. YOUTUBE je platforma gde je korisnicima
omogućeno objavljivanje video snimaka. Mnoga deca, pa i odrasli, gledaju YOUTUBE i tamo postoji
mnogo nepoželjnog sadržaja. Ja sam prva dosta puta naletela na užasne stvari. Zato postoji opcija
REPORT (prijaviti). Ta opcija pomaže YOUTUBE-u da prepozna određeni sadržaj, i ako oni procene da
je taj sadržaj „loš„ ukloniće ga.
Kada uđemo u neki video na YouTube imamo opciju da označimo da nam se neka objava sviđa (like)
ili možda ne sviđa (dislike), kao i takođe da podelimo objavu sa drugima (shere). Sa desne strane od
ovih navedenih opcija nalaze se tri tačkice (more, odnosno više). Kada kliknemo na to, izlazi nam
takozvani padajući meni, gde između ostalog imamo zastavicu koja označava prijavi (report). Kada se
odlučimo da prijavimo objavu, YOUTUBE nas pita zbog čega mi želimo to da uradimo. Iz prostog
razloga da bi oni svoju društvenu mrežu učinili sigurnijom. Kada odaberemo zbog čega mi
prijavljujemo taj sadržaj, pitaju nas da zapišemo još nešto, ne morate to da uradite. Nažalost da bi se
bilo kakav sadržaj uklonio sa interneta mora da pređe određeni prijava. Odnoso nije dovoljno da
samo vi i vaš prijatelj prijavite, već to mora da uradi mnogo veći broj ljudi. Ukoliko se uspostavi da je
taj YouTube kanal prekršio pravila dobija kaznu u vidu demonterizacije.
Opcije za prijavu su:
 Seksualni sadržaj
 Nasilan ili neprikladan sadržaj
 Sadržaj koji promoviše mržnju ili uvredljiv sadržaj
 Štetne ili opasne radnje
 Nepoželjan ili obmanjujući sadržaj
Jana Stoicev 1/3

# data[].attributes.headline
Заштити приватност - одупри се притиску

# data[].attributes.subject
Заштити приватност - одупри се притиску

# data[].attributes.body
Поштовани ученици, драго нам је што смо  заједно са вама  учествовале  на веома корисном вебинару и радионици под називом "Заштити приватност - одупри се притиску". Ваша промишљања о овој теми су била изузетна и сматрам да сте својим критичким посматрањем допринели разумевању ове важне теме и радујемо се даљој сарадњи. Драго нам је што смо део вашег тима.
Маријана Кезуновић - психолог школе и ваша професорка Весна Станковић.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zastiti privatnost - odupri se pritisku_Agenda 04. februar 2021.

# data[].attributes.headline
Danas, više nego ikada, se susrećemo sa dezinformacijama, senzacionalističkim naslovima u novinama, propagandom, a sve u cilju formiranja javnog menja i uveravanja u stavove onih koji nam takve informacije nameću. U savremenom dobu ovi pojmovi dobijaju negativnu konotaciju. Savremeno doba poznaje mnogo sofisticiranije načine komunikacije, kojima se manipuliše ljudima, uveravajući ih u ispravnost pogrešna mišljenja, stavova, namećući sisteme vrednosti. Zato moramo biti posebno obazrivi kako ne bi postali žrtve manipulacije i na vreme prepoznati manipulatore. U svakodnevnom životu možemo se susreti sa laskanjem, ucenjivanjem, prebacivanjem krivice, pritiskom. Motivacioni govori mogu pozitivno uticati na slušaoca, ali mogu dovesti i do lažnog osećaja sreće, a da se suštinski problem ne rešava. Savremene tehnike komunikacije (društvene mreže, mobilni telefoni) nameću brzu i kratku komunikaciju, što može biti i dobro, a, opet može imati negativnih posledica naročito kada se radi o brzini prenošenja lažnih informacija. 1-8

# data[].attributes.subject
Danas, više nego ikada, se susrećemo sa dezinformacijama, senzacionalističkim naslovima u novinama, propagandom, a sve u cilju formiranja javnog menja i uveravanja u stavove onih koji nam takve informacije nameću. U savremenom dobu ovi pojmovi dobijaju negativnu konotaciju. Savremeno doba poznaje mnogo sofisticiranije načine komunikacije, kojima se manipuliše ljudima, uveravajući ih u ispravnost pogrešna mišljenja, stavova, namećući sisteme vrednosti. Zato moramo biti posebno obazrivi kako ne bi postali žrtve manipulacije i na vreme prepoznati manipulatore. U svakodnevnom životu možemo se susreti sa laskanjem, ucenjivanjem, prebacivanjem krivice, pritiskom. Motivacioni govori mogu pozitivno uticati na slušaoca, ali mogu dovesti i do lažnog osećaja sreće, a da se suštinski problem ne rešava. Savremene tehnike komunikacije (društvene mreže, mobilni telefoni) nameću brzu i kratku komunikaciju, što može biti i dobro, a, opet može imati negativnih posledica naročito kada se radi o brzini prenošenja lažnih informacija. 1-8

# data[].attributes.body
Aleksandar Predolac

# data[].attributes.headline
XX век се одликује напретком техника манипулације и то су технике уверавања, рационалне методе уверавања, дискусије, и све ове технике манипулације познате су под називом пропаганда или дезинформација. Врло често се користе непотпуне и нетачне информације које се свесно користе да би се прикриле чињенице. Сва умешност технике је да се лажна информација преруши у истину којој ће се слепо веровати, то је игра привида. Сматра се да понављање има важну улогу у манипулацији, јер тада нешто што нам је на први поглед необично или чудно, постаје природно и прихватљиво. Сведоци смо да већина говора нису искрена и да је ауторитет говорник који злоупотребљава свој положај и служи се манипулацијом. Мотивациони говор, такође може бити искоришћен за манипулацију, поготово када је говорник слаткоречив, али не располаже аргументима. Обично се употребљавају стилске фигуре којима убеђује оне који га слушају. Друштвене мреже су идеално место за манипулатуре и препуне су их. Они нас својом слтакоречивошћу свакодневно убеђују да им поверујемо. На друштвеним мрежама и многе јавне личности се служе манипулацијом, убеђују нас да“морамо” имати баш то што они рекламирају, ако желимо да нас друштво прихвати, у супротномтреба да се осећамо да не идемо у корак са њиховим мерилима живота. Манипулација нас свакодевно окружује, од продавница, телевизије па до друштвених мрежа, можемо је блокирати, игнорисати, правити се да не видимо али увек ће постојати. Колико ћемо успети да се заштитимо зависи само од нас самих, нашег васпитања и колико тежимо истини.Милош Перишић 1-8

# data[].attributes.subject
XX век се одликује напретком техника манипулације и то су технике уверавања, рационалне методе уверавања, дискусије, и све ове технике манипулације познате су под називом пропаганда или дезинформација. Врло често се користе непотпуне и нетачне информације које се свесно користе да би се прикриле чињенице. Сва умешност технике је да се лажна информација преруши у истину којој ће се слепо веровати, то је игра привида. Сматра се да понављање има важну улогу у манипулацији, јер тада нешто што нам је на први поглед необично или чудно, постаје природно и прихватљиво. Сведоци смо да већина говора нису искрена и да је ауторитет говорник који злоупотребљава свој положај и служи се манипулацијом. Мотивациони говор, такође може бити искоришћен за манипулацију, поготово када је говорник слаткоречив, али не располаже аргументима. Обично се употребљавају стилске фигуре којима убеђује оне који га слушају. Друштвене мреже су идеално место за манипулатуре и препуне су их. Они нас својом слтакоречивошћу свакодневно убеђују да им поверујемо. На друштвеним мрежама и многе јавне личности се служе манипулацијом, убеђују нас да“морамо” имати баш то што они рекламирају, ако желимо да нас друштво прихвати, у супротномтреба да се осећамо да не идемо у корак са њиховим мерилима живота. Манипулација нас свакодевно окружује, од продавница, телевизије па до друштвених мрежа, можемо је блокирати, игнорисати, правити се да не видимо али увек ће постојати. Колико ћемо успети да се заштитимо зависи само од нас самих, нашег васпитања и колико тежимо истини.Милош Перишић 1-8

# data[].attributes.headline
Говор и начин комуникације уопште, у данашње време се често злоупотребљавају. У време напретка дигиталних технологија, све је више примера и ситуација када говор служи за манипулацију. Општепозната је и бирократизација језика. Ово је нарочито честа појава у говору политичара, али и уписаним медијима када се нагомилавањем различитих непотребних информација и коришћењем непотребних синонима замагљује права информација, која је најчешће лоша и неповољна по примаоце. Такође, у данашње време све је чешћа појава куповине различитих ствари путем интернета, а оглашивачи производа манипулишу и речима, али и нашим осећањима како би нас убедили да тај производ купимо. Оно што се примећује је манипулисање речима у средствима јавног информисања. Није редак случај да нас на неком порталу привуче и заинтригира наслов, а садржина није ни у каквој вези са њим (clickbait). Тада је јако важно да критички мислимо, да не дозволимо себида понављамо овакве грешке, али и да остале упозоримо на то. На друштвеним мрежама користе се различите технике говорништва којима се покушава манипулација широким масама. Због тога је важно све добро проверити, служити се разумом и провереним изворима, како нас такав говор не би довео у опасност и неповољно утицао на квалитет живота и правилно расуђивање. Милутин Трошић 1-8

# data[].attributes.subject
Говор и начин комуникације уопште, у данашње време се често злоупотребљавају. У време напретка дигиталних технологија, све је више примера и ситуација када говор служи за манипулацију. Општепозната је и бирократизација језика. Ово је нарочито честа појава у говору политичара, али и уписаним медијима када се нагомилавањем различитих непотребних информација и коришћењем непотребних синонима замагљује права информација, која је најчешће лоша и неповољна по примаоце. Такође, у данашње време све је чешћа појава куповине различитих ствари путем интернета, а оглашивачи производа манипулишу и речима, али и нашим осећањима како би нас убедили да тај производ купимо. Оно што се примећује је манипулисање речима у средствима јавног информисања. Није редак случај да нас на неком порталу привуче и заинтригира наслов, а садржина није ни у каквој вези са њим (clickbait). Тада је јако важно да критички мислимо, да не дозволимо себида понављамо овакве грешке, али и да остале упозоримо на то. На друштвеним мрежама користе се различите технике говорништва којима се покушава манипулација широким масама. Због тога је важно све добро проверити, служити се разумом и провереним изворима, како нас такав говор не би довео у опасност и неповољно утицао на квалитет живота и правилно расуђивање. Милутин Трошић 1-8

# data[].attributes.headline
Манипулација представља процес комуникације. Технике које су се показале као најуверљивије су пре све свега континуитет који је од суштинског значаја, онда позивање на осећања што значи да и позната особа рекламирајући одређени производ може да убеди купца да је он заиста прави, завођење стилом које схватамо као коришћење стилских фигура-одређени израз, иначе само украсни, добија задатак да убеди, понављање-понављањем се вештачки, ни из чега ствара утисак истинитости, оно што нам на почетку изгледа необично, јер није аргументовано, на крају услед понављања постаје прихватљиво, а затим сасвим природно. Такође мислим да не мора сваки говор да буде искрен како би купио слушаоце, јер људи често користе све ове методе како би заварали особе које их помно слушају. Један од циљева многих мотивационих говора је управо манипулација људима преко емоција то јест преко наших мисли о осећања, тако говрник допре до нас. Многи мотивациони говори пласирани су управо на друштвеним мрежама, али правовременим препознавањем може се реаговати и спречити штета.Тамара Самарџић 1-8

# data[].attributes.subject
Манипулација представља процес комуникације. Технике које су се показале као најуверљивије су пре све свега континуитет који је од суштинског значаја, онда позивање на осећања што значи да и позната особа рекламирајући одређени производ може да убеди купца да је он заиста прави, завођење стилом које схватамо као коришћење стилских фигура-одређени израз, иначе само украсни, добија задатак да убеди, понављање-понављањем се вештачки, ни из чега ствара утисак истинитости, оно што нам на почетку изгледа необично, јер није аргументовано, на крају услед понављања постаје прихватљиво, а затим сасвим природно. Такође мислим да не мора сваки говор да буде искрен како би купио слушаоце, јер људи често користе све ове методе како би заварали особе које их помно слушају. Један од циљева многих мотивационих говора је управо манипулација људима преко емоција то јест преко наших мисли о осећања, тако говрник допре до нас. Многи мотивациони говори пласирани су управо на друштвеним мрежама, али правовременим препознавањем може се реаговати и спречити штета.Тамара Самарџић 1-8

# data[].attributes.headline
Savremeno govorništvo je doživelo ogromne promene. Dvadeseti vek  -  doba "uveravanja" odlikuje se tehnikama koje za cilj imaju: -ponavljanje-kada vise  ponovimo ono sto nije realno postaje prihvatljivo -manipulacija-proces komunikacije -autoritetom-donošenjem odluke bez rasprave -dezinformaciju-prekrivanje činjenica -propaganda-organizovano širenje mišljenja -zavođenje stilom-upotreba stila nezavisno od sadržaja. Nikada nije bilo teže izboriti se za vlastiti stav, biti svoj i odlučivati po sopstvenim željama. Pre interneta distribucija informacija i poverenje se gradilo godinama. Savremene tehnologije tj. uspon interneta je srušio granice da se lažne vesti velikom brzinom šire demokratskim društvom. 1-7

# data[].attributes.subject
Savremeno govorništvo je doživelo ogromne promene. Dvadeseti vek  -  doba "uveravanja" odlikuje se tehnikama koje za cilj imaju: -ponavljanje-kada vise  ponovimo ono sto nije realno postaje prihvatljivo -manipulacija-proces komunikacije -autoritetom-donošenjem odluke bez rasprave -dezinformaciju-prekrivanje činjenica -propaganda-organizovano širenje mišljenja -zavođenje stilom-upotreba stila nezavisno od sadržaja. Nikada nije bilo teže izboriti se za vlastiti stav, biti svoj i odlučivati po sopstvenim željama. Pre interneta distribucija informacija i poverenje se gradilo godinama. Savremene tehnologije tj. uspon interneta je srušio granice da se lažne vesti velikom brzinom šire demokratskim društvom. 1-7

# data[].attributes.body
Iva Alibegović

# data[].attributes.headline
Sa takvim slučajevima obracanja - uticajem prevashodno na nase emocije, srecemo se svakodnevno i nadruštvenim mrežama. Mislim da je mladom čoveku veoma teško da na vreme otkrije manipulaciju i da joj sesamostalno odupre. Dobar primer za to je i aktuelna reklama za brend "Coca Cola" u kojoj se marketinški stručnjaci vesto igraju nasim emocijama: -preslatkoj devojcici Coca Colin deda mraz ispunjava zelju i dovodi joj oca kuci sa posla kao novogodišnji poklon. Pa ko ne bi odmah pozeleo jednu koka kolu?Марко Јеловац 1-8

# data[].attributes.subject
Sa takvim slučajevima obracanja - uticajem prevashodno na nase emocije, srecemo se svakodnevno i nadruštvenim mrežama. Mislim da je mladom čoveku veoma teško da na vreme otkrije manipulaciju i da joj sesamostalno odupre. Dobar primer za to je i aktuelna reklama za brend "Coca Cola" u kojoj se marketinški stručnjaci vesto igraju nasim emocijama: -preslatkoj devojcici Coca Colin deda mraz ispunjava zelju i dovodi joj oca kuci sa posla kao novogodišnji poklon. Pa ko ne bi odmah pozeleo jednu koka kolu?Марко Јеловац 1-8

# data[].attributes.headline
Manipulisanje predstavlja iskorišćavanje drugih ljudi kako bi ostvario svoj cilj. Na to ukazuje i sama reč, jer dolazi od latinskog manus, koja oznaćava šaku, odnosno deo ruke koja služi za rad. Dvadeseti vek odlikuje se napretkom tehnike manipulacije i neprestanim zamagljivanjem jezičkih granica. Od 1914. godine otvarajuse prve kancelarije i obrazuju prvi stručnjaci čiji je cilj razjašnjavanje tehnika uverenja koje se mogu koristititamo gde uobičajne, racionalne metode uveravanja, kao što je diskusija, nemaju uspeha. Savremeno govorništvo se služi tehnikama manipulacije za dobrobit sebe, ali neretko i drugih. U neposrednoj komunikaciji osoba sa kojom razgovaramo nam nudi masku, odnosno lažnu predstavu. To znači da on tada mora da glumi i laže. Motivacioni govori takođe mogu da se pretvore u manipulaciju u našim mislima i osećanjima, ako uočimo da se često ponavaljaju reči koje su lepe za čuti, ali i česta upotreba stilskih figurakoja takođe predstavljaju proces manipulisanja. Danas najviše manipulacija možemo primetiti na društvenim mrežama, a uglavnom bivaju izmanipulisana deca. Najveći manipulatori na društvenim mrežama danas sujutjuberi koji promovišu različite proizvode, a zauzvrat, osoba koja biva izmanipulisana će navodno učestvovati na nekom nagradnom izvlačenju, koje uopšte ne bude ni organizovano. Ukoliko osoba nema proverene dokaze, najbolje bi bilo da prekinemo komunikaciju sa tom osobom, kako kasnije ne bismo došliu neprijatnu i nelagodnu situaciju koja bi nam nanela štetu.

# data[].attributes.subject
Manipulisanje predstavlja iskorišćavanje drugih ljudi kako bi ostvario svoj cilj. Na to ukazuje i sama reč, jer dolazi od latinskog manus, koja oznaćava šaku, odnosno deo ruke koja služi za rad. Dvadeseti vek odlikuje se napretkom tehnike manipulacije i neprestanim zamagljivanjem jezičkih granica. Od 1914. godine otvarajuse prve kancelarije i obrazuju prvi stručnjaci čiji je cilj razjašnjavanje tehnika uverenja koje se mogu koristititamo gde uobičajne, racionalne metode uveravanja, kao što je diskusija, nemaju uspeha. Savremeno govorništvo se služi tehnikama manipulacije za dobrobit sebe, ali neretko i drugih. U neposrednoj komunikaciji osoba sa kojom razgovaramo nam nudi masku, odnosno lažnu predstavu. To znači da on tada mora da glumi i laže. Motivacioni govori takođe mogu da se pretvore u manipulaciju u našim mislima i osećanjima, ako uočimo da se često ponavaljaju reči koje su lepe za čuti, ali i česta upotreba stilskih figurakoja takođe predstavljaju proces manipulisanja. Danas najviše manipulacija možemo primetiti na društvenim mrežama, a uglavnom bivaju izmanipulisana deca. Najveći manipulatori na društvenim mrežama danas sujutjuberi koji promovišu različite proizvode, a zauzvrat, osoba koja biva izmanipulisana će navodno učestvovati na nekom nagradnom izvlačenju, koje uopšte ne bude ni organizovano. Ukoliko osoba nema proverene dokaze, najbolje bi bilo da prekinemo komunikaciju sa tom osobom, kako kasnije ne bismo došliu neprijatnu i nelagodnu situaciju koja bi nam nanela štetu.

# data[].attributes.body
Vladimir Vujadinović 1/7

# data[].attributes.body
Da bi ostvarili svoje ciljeve, ljudi koji manipulišu teže da ,,zamaskiraju” informaciju u ,,istinitu” u koju bi gledaoci poverovali, što znači da je reč o IGRI PRIVIDA.  Ona zahteva razumevanje istinite informacije, bar onako kako je publika vidi. Publika može, ali i ne mora poverovati u to uveravanje da se može posumnjati u istinitost neke činjenice. Ovo sve predstavlja, zapravo, svesno varanje onog ko to čita, gleda, sluša ili drugim rečima manipulacija naroda ili bilo koga drugog. Manipulacija, dakle, predstavlja proces komunikacije. Svaki pokušaj uveravanja predstavlja postajanje neke poruke, tj. izražavanje nečijeg misljenja. Uveravanje nije ako obaveštavamo nekog o onome što misli govornik, već uveličavanje iskaza i istine, da bi taj neko promenio mišljenje. Manipulacija se često izjednačava i sa metodama emotivnog, afektivnog delovanja na odnos, u kom učestvuje onaj koji ubedjije, tj manipulator i onog ko sluša, tj. pubilike. Vrste manipulacije su na primer POZIVANJE NA OSEĆANJA ili ZAVODJENJE STILOM, PONAVLJANJE i slično. Kao što svi znamo, tehnologija je postala, na neki način, pametnija i od samog čoveka. Dakle za odrasle, za decu i tinejdžere neophodno je da imaju bilo kakvu društvenu merežu, da bi komunicirali na daljinu, pogotovo sada dok vlada korona, zbog online nastave i slično.  Naravno, mreže se nisu pojavile ,,sada”, već ih je bilo i pre. Nažalost, puno puta se dešavalo da čovek zapadne u ,,pogrešne” ruke. Puno manipulatora, na internetskim mrežama, se pojavljuje i sada, ali se pojavljivao i ranije. Desi se da ljudi, deca poveruju u reči manipulatora, a to može da bude jako loše po njih. Na svu sreću, sve može da se izbegne i prekine  ako na vreme primetimo i reagujemo. Moramo jako  da se  pazimo. Razni ljudi postoje i ne treba svima da verujemo. Zapravo, danas, ako je u pitanju internet, ne bi trebalo nikome da verujemo, osim ako, iz pouzdanih izvora, znamo da ne žele da nam naude.

# data[].attributes.body
Početkom XX veka počinju da se primenjuju nove metode uveravanja javnosti u svrhu manipulacije, umesto dotadašnje diskusije koriste se "propaganda" ili "dezinformacija". Deziformacija je ustvari svesno varanje, i ima za cilj da slušaoca zavara, da se lažna informacija pretvori u istinitu. Koriste se znakovi  istinitosti , da bi se privukla pažnja slušaoca i  koristi se u situacijama u kojima slušalac može da posumnja u istinitost. Propaganda je širenje nekih ubeđenja (političkih,verskih...) Manipulacija je pokušaj uveravanja sa porukom i već postojećim mišljenjem , ali da slušalac ne nasluti govornikovo mišljenje. Da bi informacija bila prihvatljiva, ona se prepravlja, jer ako bi se izrazila onakva kakva po prirodi jeste, bila bi neprihvatljiva. Za prihvatanje manipulacije često se pribegava prinudi. Najbitnija stvar kod manipulacije je vešt govornik, ako se koristi neki autoritet, to kod slušaoca izaziva mnogo brže prihvatanje nekog mišljenja. Ponavljanje je još jedan bitan adut manipulacije, sve što čujemo više puta na kraju nam postane prihvatljivo i sasvim prirodno.Ovakve primere manipulacije na društvenim mrežama srećemo svaki dan, skoro sve što vidimo i čujemo je pametno izabrano da prija našem ukusu i interesovanju da bi smo na kraju (ako nismo oprezni) i sami nesvesno postali deo svega toga.
Anđela Bojović I/3

# data[].attributes.body
Savremeno govorništvo koristi tehniku dezinformacije i manipulacije

kao sredstvo kojima zeli da ostvari svoje ciljeve. U to spada tehnika identifikacije, upotreba stilskih figura, pozivanje na autoritet i ponavljanje. Svaki govor ne mora da bude istinit i sve zavisi od toga koji cilj ima govornik, odnosno pošiljlac informacije , prema publici odnosno primaocima informacije. Motivacioni govor može  da se pretvori u manipulaciju [to zavisi od ciljne grupe kome je namenjen. Primećujem da ovakvih manipulativnih govora ima sve češće na društvenim mrežama i vrlo lako mogu da se prepoznaju. Mislim da su pojedine reklame jedne od sredstava manipulacije širokih narodnih masa. Pojava "influensera" takođe je jedna vrsta manipulacije mladih. Vrlo je teško odoleti ovakvim komunikacijama na društvenim mrežama jer su vrlo zabavne i na prvi pogled zanimljive. Prevashodno je ne upuštati se u bilo kakvu komunikaciju na društvenim mrežama.    Jovan Ninčić I-3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Izbor tekstova iz: Breton.F. "Izmanipulisana reč". Beograd, 2000; Clio. (str.60-86).

U prošlom tekstu smo pominjali predstavnike govorništva u strarom veku (biće pomena i na predmetima latinski jezik i istorija - Aristotel, Demosten I Ciceron). U ovom upitniku imate zadatak da svojim rečima (desetak rečenica) objasnite kako ste razumeli tehnike koje se koriste u savremenom govorništvu a koje mogu da utiču na naš život. Kojim tehnikama savremeno govorništvo pribegava da bi ostvarilo svoje cilljeve? Da li je svaki govor iskren? Da li može motivacioni govor da se pretvori u manipulaciju našim mislima i osećanjim? Da li ima ovakvih obraćanja na duštvenim mrežama i da li možemo na vreme da primetimo i prekinemo komunikaciju koja bi nam nanela štetu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Izbor tekstova iz: Breton.F. "Izmanipulisana reč". Beograd, 2000; Clio. (str.60-86). U prošlom tekstu smo pominjali predstavnike govorništva u strarom veku (biće pomena i na predmetima latinski jezik i istorija - Aristotel, Demosten I Ciceron). U ovom upitniku imate zadatak da svojim rečima (desetak rečenica) objasnite kako ste razumeli tehnike koje se koriste u savremenom govorništvu a koje mogu da utiču na naš život.

# data[].attributes.body
https://www.pravno-informacioni-sistem.rs/SlGlasnikPortal/eli/rep/sgrs/ministarstva/pravilnik/2019/46/7/reg

# data[].attributes.body
https://zuov.gov.rs/wp-content/uploads/2020/08/pravilnik-izmene-nasilje-2020.pdf

# data[].attributes.headline
изманипулисана реч

# data[].attributes.subject
изманипулисана реч

# data[].attributes.body
Технике које се котисте су дезинформација, континуитет, позивање на осећања, завођење стилом и понављање.
Дезинформација прављење "истине" од лажних информација. Њена сврха је манипулација људи у циљу остваривања нечега.
Континуитет
Потребно је проучити технике да би се открио њихов континуитет. Основна је манипулација. Манипулација је процес комуникације, начин на који неко разговара, како се представља..Сврха тога је променити мишљење слушаоца. То је комуникација принудом која је слична као аргументација.
Постоје две равни. Прва су технике којом се обликују осећања (афекте), а друга су технике којима се утиче на суштину неке поруке (конгнитивни). У првом случају се изазивају осећања,а у другом обмане.
Позивање на осећања
Потребно је да неко улива поверење људима да је неки производ (рекламе) добар. На пример, ако неко у реклами види неку згодну особу како користи неки производ, они одмах помисле да ће и они због тог производа тако изгледати.
Завођење стилом
Употребљавају се такозване стилске фигуре. Говорник мора да буде добар у манипулацији и да представља ауторитет јер ауторитет омогућава брзо доношење одлуке и прихватање неког мишљења какво год оно било.
Понављање
Ствари које нам на почетку изгледају необично јер нису аргументоване, понављањем се све више прихватају, јер се тако стиче утисак да је то негде давно већ поменуто и доказано.
Што се тиче мотивационих говора они су, по мени, јако често, скоро увек, неискрени. Ја сматрам да људи ту углавном говоре ствари које публика жели да чује,како би их изманипулисали и придобили на своју страну.
На друштвеним мрежама има доста оваквих говора,али на жалост већина људи то не примети на време јер им је драго да неко говори ствари које желе да чују. Од особе зависи да ли ће на време приметити манипулацију или не.

Јелена Дашић 1/3