# data[].attributes.headline
Jyväskylän vanhempainfoorumille lapset ja perheet ovat keskiössä

# data[].attributes.subject
Jyväskylän vanhempainfoorumille lapset ja perheet ovat keskiössä

# data[].attributes.body
1. Hyvinvointialueiden tulee huomioida kaikessa päätöksenteossa lapsen etu

Hyvinvointialueiden tulee tehdä kaikista lapsia ja nuoria suoraan koskevista päätöksistä lapsivaikutusten arviointi ja laajentaa arviointia myös muuhun päätöksentekoon, jolla voi olla välillisiä vaikutuksia lapsiin ja nuoriin. Näin varmistetaan, että hyvinvointialueen päätöksenteko ja valmistelu edistävät lapsen oikeuksien toteutumista. Alueiden tulee ottaa käyttöön myös lapsibudjetointimenettely.

2. Lasten, nuorten ja perheiden sote-palveluiden laatu ja saatavuus pitää taata

Hyvinvointialueiden päättäjien tulee toimia niin, että palveluiden laatu, oikea-aikaisuus, saatavuus ja yhdenvertaisuus paranevat ja muodostavat lasta, nuorta ja perhettä kokonaisvaltaisesti tukevan saumattoman kokonaisuuden. Palvelut eivät saa eriytyä, eikä niihin saa tulla heikennyksiä.

3. Opiskeluhuolto tulee toteuttaa monialaisena yhteistyönä vanhempien osallisuutta tukien

Hyvinvointialueilla opiskeluhuolto tulee jatkossakin toteuttaa sosiaali- ja terveystoimen ja kunnan opetustoimen monialaisena ja suunnitelmallisena yhteistyönä siten, että oppilailla ja opiskelijoilla sekä heidän huoltajillaan on opiskeluhuollossa vahva rooli. Opiskeluhuollon tulee aktiivisesti edistää huoltajien kanssa tehtävää yhteistyötä ja opiskelijoiden osallisuutta.

4. Opiskeluhuoltopalvelujen laatu ja mitoitus on turvattava kaikille lapsille ja nuorille

Hyvinvointialueilla tulee huolehtia, että kukaan tukea ja palveluja tarvitseva lapsi tai nuori ei jää palveluiden ulkopuolelle. Tämänhetkinen tilanne, jossa opiskeluhuoltopalveluiden resurssit ovat erilaiset kunnasta ja jopa koulusta riippuen, tulee korjata.

5. Opiskeluhuollon palvelut tulee järjestää osaksi lapsen ja nuoren arkiympäristöä

Hyvinvointialueilla opiskeluhuollon palvelut ovat jatkossakin osa kouluyhteisön toimintaa. Ne tulee järjestää siten, että lapsen ja nuoren on helppo asioida niissä. Palveluiden painopiste ennaltaehkäisevässä työssä pitää säilyttää.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen Vanhempainliiton aluevaalitavoitteet 2022

Suomen Vanhempainliitto on valtakunnallinen asiantuntijajärjestö, joka tukee kodin ja kasvatusyhteisöjen välistä yhteistyötä ja yhteisöllisyyttä ja sitä kautta lasten kasvua ja oppimista sekä koko perheen hyvinvointia. Otamme kantaa lapsia, nuoria ja perheitä koskevaan päätöksentekoon ja vaikutamme päättäjiin vanhempien osallisuuden ja lapsiystävällisen sekä kasvatus- ja koulutusmyönteisen yhteiskunnan puolesta.

1. Hyvinvointialueiden tulee huomioida kaikessa päätöksenteossa lapsen etu

Hyvinvointialueiden tulee tehdä kaikista lapsia ja nuoria suoraan koskevista päätöksistä lapsivaikutusten arviointi ja laajentaa arviointia myös muuhun päätöksentekoon, jolla voi olla välillisiä vaikutuksia lapsiin ja nuoriin. Näin varmistetaan, että hyvinvointialueen päätöksenteko ja valmistelu edistävät lapsen oikeuksien toteutumista. Alueiden tulee ottaa käyttöön myös lapsibudjetointimenettely.

2. Lasten, nuorten ja perheiden sote-palveluiden laatu ja saatavuus pitää taata

Hyvinvointialueiden päättäjien tulee toimia niin, että palveluiden laatu, oikea-aikaisuus, saatavuus ja yhdenvertaisuus paranevat ja muodostavat lasta, nuorta ja perhettä kokonaisvaltaisesti tukevan saumattoman kokonaisuuden. Palvelut eivät saa eriytyä, eikä niihin saa tulla heikennyksiä.

3. Opiskeluhuolto tulee toteuttaa monialaisena yhteistyönä vanhempien osallisuutta tukien

Hyvinvointialueilla opiskeluhuolto tulee jatkossakin toteuttaa sosiaali- ja terveystoimen ja kunnan opetustoimen monialaisena ja suunnitelmallisena yhteistyönä siten, että oppilailla ja opiskelijoilla sekä heidän huoltajillaan on opiskeluhuollossa vahva rooli. Opiskeluhuollon tulee aktiivisesti edistää huoltajien kanssa tehtävää yhteistyötä ja opiskelijoiden osallisuutta.

4. Opiskeluhuoltopalvelujen laatu ja mitoitus on turvattava kaikille lapsille ja nuorille

Hyvinvointialueilla tulee huolehtia, että kukaan tukea ja palveluja tarvitseva lapsi tai nuori ei jää palveluiden ulkopuolelle. Tämänhetkinen tilanne, jossa opiskeluhuoltopalveluiden resurssit ovat erilaiset kunnasta ja jopa koulusta riippuen, tulee korjata.

5. Opiskeluhuollon palvelut tulee järjestää osaksi lapsen ja nuoren arkiympäristöä

Hyvinvointialueilla opiskeluhuollon palvelut ovat jatkossakin osa kouluyhteisön toimintaa. Ne tulee järjestää siten, että lapsen ja nuoren on helppo asioida niissä. Palveluiden painopiste ennaltaehkäisevässä työssä pitää säilyttää.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen Vanhempainliiton aluevaalitavoitteet 2022 Suomen Vanhempainliitto on valtakunnallinen asiantuntijajärjestö, joka tukee kodin ja kasvatusyhteisöjen välistä yhteistyötä ja yhteisöllisyyttä ja sitä kautta lasten kasvua ja oppimista sekä koko perheen hyvinvointia. Otamme kantaa lapsia, nuoria ja perheitä koskevaan päätöksentekoon ja vaikutamme päättäjiin vanhempien osallisuuden ja lapsiystävällisen sekä kasvatus- ja koulutusmyönteisen yhteiskunnan puolesta.

# data[].attributes.body
Vaalitavoitteina on:
1. Kehitysvammaiset ja vastaavaa tukea tarvitsevat ihmiset perheineen on huomioitava palveluiden järjestämistavoissa ja hankinnassa
2. Vammaisten henkilöiden osallisuus ja vaikuttamismahdollisuudet on turvattava hyvinvointialueilla
3. Järjestöjen osaamista tulee hyödyntää ja kytkeä se osaksi hyvinvointialueiden palveluketjuja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aluevaaleissa valitaan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaaville hyvinvointialueille aluevaltuustot, jotka ohjaavat hyvinvointialueiden toimintaa ja vastaavat hyvinvointialueen taloudesta. Lain mukaan aluevaltuustojen tehtävänä on päättää muun muassa hyvinvointialuestrategiasta, hyvinvointialueen talousarviosta ja taloussuunnitelmasta sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakasmaksuista.

Hyvinvointialuestrategiassa aluevaltuusto ottaa kantaa siihen, mihin hyvinvointialueen resurssit suunnataan. Hyvinvointialuestrategia ohjaa siis hyvinvointialueen taloussuunnittelua. Hyvinvointialuestrategiassa tehdään myös palveluiden järjestämistä ja tuottamista koskevat linjaukset, minkä lisäksi strategiassa tulee ottaa huomioon alueen asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet.

Kehitysvammaisten Tukiliiton tavoitteena on, että aluevaaleissa valittavat päättäjät huomioivat kehitysvammaiset ja vastaavaa tukea tarvitsevat ihmiset perheineen, kun hyvinvointialueiden toiminnasta ja taloudesta päätetään.

Tukiliiton vaalitavoitteet

1. Kehitysvammaiset ja vastaavaa tukea tarvitsevat ihmiset perheineen on huomioitava palveluiden järjestämistavoissa ja hankinnassa

Vammaispalvelut tulee järjestää ja hankkia hyvinvointialueilla siten, että palvelut vastaavat vammaisten ihmisten ja heidän perheidensä yksilöllisiin tarpeisiin. Tämä on tärkeää myös resurssien tehokkaan käytön kannalta, kun uutta sote-lainsäädäntöä toimeenpannaan: riittävät, sopivat ja oikea-aikaiset palvelut säästävät rahaa pitkällä aikavälillä.

Palveluiden järjestämisen ja hankkimisen tapoihin tulee kiinnittää tarkkaa huomiota myös sen vuoksi, että kehitysvammaisten erityishuollosta vastaavat erityishuoltopiirit puretaan osana sote-uudistusta sekä vammaislainsäädännön uudistusta, jossa kehitysvammalaki ja nykyinen vammaispalvelulaki yhdistyvät uudeksi vammaispalvelulaiksi.

Hyvinvointialueiden on jatkossakin varmistettava riittävä ja tarvittaessa monialainen erityisosaaminen kehitysvammaisten ja vastaavaa tukea tarvitsevien ihmisten sosiaali- ja terveyspalveluissa. Lisäksi hyvinvointialueilla tulee varmistaa, että myös erityispalveluita on vammaisten henkilöiden saatavilla kohtuullisten etäisyyksien päässä.

2. Vammaisten henkilöiden osallisuus ja vaikuttamismahdollisuudet on turvattava hyvinvointialueilla

Hyvinvointialueille tarvitaan tehokkaita vaikuttamisen kanavia, jotta kehitysvammaisten ja vastaavaa tukea tarvitsevien asukkaiden sekä heidän perheidensä ääni pääsee kuuluviin.

Hyvinvointialueiden vammaisneuvostojen toiminnan on oltava sellaista, että myös kehitysvammaiset ja vastaavaa tukea tarvitsevat ihmiset voivat kuulua niihin tuentarpeistaan huolimatta. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että saatavilla on riittävää, esimerkiksi toisen ihmisen antamaa tukea neuvostotyöhön. Vammaisten henkilöiden tulee voida vaikuttaa hyvinvointialueen toimintaan ja palveluihin myös nuoriso- ja vanhusneuvostoissa.

Vammaisneuvostojen ja muiden virallisten vaikuttamisen kanavien lisäksi tarvitaan matalan kynnyksen osallistumisen mahdollisuuksia, kuten keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia, asukasraateja sekä sähköisiä vaikuttamiskanavia. Yhdenvertaisten vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuuksien turvaaminen voi edellyttää sitä, että näistä asioista vastaisi hyvinvointialueiden hallinnossa tietty henkilö, niin sanottu osallisuuskoordinaattori.

3. Järjestöjen osaamista tulee hyödyntää ja kytkeä se osaksi hyvinvointialueiden palveluketjuja

Järjestöjen osaaminen tulee ottaa käyttöön hyvinvointialueilla. Järjestöillä on paljon erityisosaamista muun muassa vertaistukitoiminnasta ja muista matalan kynnyksen tukimuodoista, joita hyvinvointialueilta ei välttämättä muuten löydy.

Järjestöt tulee ottaa mukaan hyvinvointialueen palveluketjuihin niin, että järjestöjen tarjoaman tuen piiriin osataan ohjata ihmisiä suoraan sosiaali- ja terveyspalveluista.

Järjestöjen roolin huomioiminen hyvinvointialueilla edellyttää myös sitä, että niiden saatavilla on esimerkiksi toimitiloja.

Mistä aluevaaleissa on kyse?

Hallituksen esitys hyvinvointialueiden perustamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämisen uudistamisesta hyväksyttiin eduskunnassa 23.6.2021.

Suomeen muodostetaan sote-uudistuksen seurauksena 21 hyvinvointialuetta, joille siirtyvät kuntien ja kuntayhtymien vastuulla nykyisin olevat sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen tehtävät. Uudenmaan erillisratkaisun perusteella Uudellamaalla hyvinvointialueita on neljä.

Hyvinvointialueen ylin päättävä toimielin on suorilla vaaleilla valittava aluevaltuusto. Ensimmäiset vaalit järjestetään 23. tammikuuta 2022.

Hyvinvointialueen toimintaa johdetaan aluevaltuuston hyväksymän hyvinvointialuestrategian mukaisesti, ja aluevaltuusto päättää myös hyvinvointialueen organisaatiorakenteesta.

Lue lisää sote-uudistuksesta ja muun muassa hyvinvointialueiden toiminnasta täältä: soteuudistus.fi .

*

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen kattojärjestö Soste on tuottanut vaikuttamismateriaalia järjestöjen yhteiseen käyttöön.
Löydät materiaalit täältä: www.soste.fi/aluevaalit

Sosten tavoitteet tiivistettynä:

1. Järjestöjen toiminta osaksi hyvinvointialuestrategiaa.

2. Järjestöjen ja alueiden yhteistyölle on luotava toimivat rakenteet.

3. Järjestöjen toimintaedellytykset on turvattava.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aluevaalit 2022: Tukiliiton vaalitavoitteet | Tukiliitto

# data[].attributes.body
Järjestöjen merkityksestä kertova aluevaalikampanja, jonka materiaalit ovat avoimesti kaikkien käytettävissä. Hyödynnä oman yhteisösi vaikuttamisessa! Paketin on tuottanut Maakunnallinen verkostojärjestöjen neuvottelukunta.

Julkaisuvalmiit materiaalit ladattavissa: https://www.verkostojarjestot.fi/vaalimateriaaliohjeistus,
Salasana on aluekamppis

Kampanja-ajat:

1. aalto 17.11.-17.12.2021 (ehdokasasettelu käynnissä)

2. aalto 3.1.-23.1.2022 (kun ehdokkaat vahvistettu)

3. aalto 1.2.-25.2.2022 (kun vaalien tulos selvillä)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvinvointialue ei voi toimia ilman järjestöjä ja yhdistyksiä.

Tulevilla päättäjillä on keskeinen rooli siinä, että asukkaiden hyvinvointi toteutuu.

Arvoisa päättäjä, tähän työhön tarvitset kumppaniksi järjestöjä!

Video, jolla ympäri Suomea toimivat ihmiset, päättäjät ja yhdistysaktiivit kertovat järjestöjen merkityksestä.

Järjestöjen tuen hyödyntäminen hyvinvointialueilla edellyttää

Järjestöjen avustukset ja kumppanuudet on turvattava.

Järjestöjen käytössä olevien tilojen on pysyttävä niiden käytössä.

Järjestöt on otettava aidosti mukaan strategioiden valmisteluun hyvinvointialueilla.

Alueilla on oltava rakenteet vuosittaisille neuvotteluille, jotka käydään hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä koskevista tavoitteista, toimenpiteistä, yhteistyöstä ja seurannasta.

Järjestöjen tuki ja palvelut on otettava mukaan sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Miten järjestöt ovat mukana sote-toimeenpanossa hyvinvointialueilla
Järjestöt sote-toimeenpanossa
Täältä löydät tietoa järjestöistä maakunnittain:

Etelä-Karjala

Etelä-Pohjanmaa

Etelä-Savo

Kainuu

Kanta-Häme

Keski-Pohjanmaa

Keski-Suomi

Kymenlaakso

Lappi

Pirkanmaa

Pohjanmaa

Pohjois-Karjala

Pohjois-Pohjanmaa

Pohjois-Savo

Päijät-Häme

Satakunta

Uusimaa

Varsinais-Suomi

Yleistä järjestöistä

Suomessa on noin 108 000 yhdistystä (2021).

Yhdistyksen voi perustaa aatteellisen tarkoituksen yhteistä toteuttamista varten. Käsitteitä yhdistys ja järjestö käytetään rinnakkain, usein tilanteesta riippuen.

Yhdistyksiä ja järjestöjä ovat liikunta-, kulttuuri-, sosiaali- ja terveysalan järjestöt, hyväntekeväisyysyhdistykset,  vapaa-ajan- ja harrastusjärjestöt,  ammatilliset etujärjestöt, poliittiset puolueet,  maanpuolustusjärjestöt ja tiedejärjestöt.

Sotejärjestöt

Kaksi kolmesta suomalaisesta pitää sosiaali- ja terveysjärjestöjen tarjoamaa tukea tärkeänä omalle hyvinvoinnilleen.

Suomessa toimii yli 10 000 sosiaali- ja terveysalan järjestöä. Niissä on 1,3 miljoonaa jäsentä ja toimintaan osallistuu puoli miljoonaa vapaaehtoista.

Sote-järjestöjen toimintasuuntia ovat mm. lastensuojelu ja -hoito, sairaudet ja vammat, eläkeläiset, vanhukset, terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä syrjäytymisen ehkäiseminen.

Lähde: SOSTE ry -https://www.soste.fi/sote-jarjestot/sosiaali-ja-terveysjarjestot-suomessa/

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinvointialue ei voi toimia ilman järjestöjä ja yhdistyksiä. Tulevilla päättäjillä on keskeinen rooli siinä, että asukkaiden hyvinvointi toteutuu. Arvoisa päättäjä, tähän työhön tarvitset kumppaniksi järjestöjä! Järjestöjen avustukset ja kumppanuudet on turvattava. Järjestöjen käytössä olevien tilojen on pysyttävä niiden käytössä. Järjestöt on otettava aidosti mukaan strategioiden valmisteluun hyvinvointialueilla.

# data[].attributes.attachment_link.description
SOSTE kokoaa yhteen yli 200 sosiaali- ja terveysjärjestöä rakentamaan sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyden edellytyksiä, osallistumismahdollisuuksia sekä oikeudenmukaista ja vastuullista yhteiskuntaa.

# data[].attributes.attachment_caption
Mitä päättäjän tulee tietää Klubitaloista?

# data[].attributes.headline
Mitä päättäjän tulee tietää Klubitaloista?

# data[].attributes.subject
Mitä päättäjän tulee tietää Klubitaloista?

# data[].attributes.body
"Järjestöt tulee nähdä resurssina, jota hyvinvointialueiden kannattaa käyttää: Erilaisissa elämäntilanteissa olevien ihmisten moninaisiin palvelutarpeisiin vastaaminen matalalla kynnyksellä on järjestöjen valttikortti. Tältä sivulta löydät koostettuna tietoa siitä, miksi erityisesti mielenterveyskuntoutujien Klubitalotoiminta hyvinvointialueella kannattaa."

https://suomenklubitalot.fi/klubitalojen-vaikuttavuus/mita-paattajan-tulee-tietaa-klubitaloista/

Keski-Suomen alueella toimii Suvimäen Klubitalo: http://www.suvimaenklubitalo.fi/wp/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järjestöt tulee nähdä resurssina, jota hyvinvointialueiden kannattaa käyttää: Erilaisissa elämäntilanteissa olevien ihmisten moninaisiin palvelutarpeisiin vastaaminen matalalla kynnyksellä on järjestöjen valttikortti. Tältä sivulta löydät koostettuna tietoa siitä, miksi erityisesti mielenterveyskuntoutujien klubitalotoiminta hyvinvointialueella kannattaa.
Klubitalot edistävät jäsenten hyvinvointia ja terveyttä

Hyvinvointialueilla ja kunnilla on lakisääteinen tehtävä edistää hyvinvointia ja terveyttä. Matalan kynnyksen periaatteella toimiva klubitalomalli on todettu tutkimusnäyttöön perustuen toimivaksi ja lakisääteisiä mielenterveyspalveluja täydentäväksi menetelmäksi (Wahlbeck ym. 2018, 13; McKay ym. 2018; Hietala-Paalasmaa ym. 2009, 143) Klubitalomenetelmä on lisäksi tunnistettu YK:n toimielimissä mielenterveyskuntoutujien ihmisoikeuksia edistävänä toimintana (UN 2017).

Pykososiaalisen kuntoutumisen Klubitalot tukevat kuntoutujajäsenten tavoitteita ja toiveita yli sektoreiden laajasti, ei pelkästään sote-asioiden osalta. He itse päättävät miten he osallistuvat ja mitä tarjolla olevia mahdollisuuksia Klubitaloilla he hyödyntävät. Toimintoja ohjaavat yhdenvertaisuus, yhteisöllisyys ja jäsenen oma tahto. Klubitalot edistävät jäsenten itsensä määrittelemien tavoitteiden toteutumista ja tukevat kuntoutujien osallistumista ja osallisuutta yhteiskunnassa.

Lue lisää:

Klubitalotoiminta on kustannustehokasta

Miksi moni hyötyisi juuri klubitalotoiminnasta? Klubitalotoiminta on tutkitusti vaikuttavaa ja kustannustehokasta: Arviointitutkimusten (esim. McKay ym. 2018, Hietala-Paalasmaa ym. 2009) mukaan säännöllisesti klubitalotoimintaan osallistuneiden mielenterveyskuntoutujien psykiatrisen sairaalahoidon käyttö ja kustannukset alenivat seuranta-aikana merkittävästi verrattuna klubitalojäsenyyttä edeltävään vastaavan pituiseen ajanjaksoon. Myös Klubitalojen jäsenten avopalvelujen käyttö väheni verrattuna jäsenyyttä edeltäneeseen vertailujaksoon.

Klubitalotoimintaan osallistuminen tuottaa myönteistä lisäarvoa kuntoutujille, heidän perheilleen ja läheisilleen, kunnille, valtiolle ja muille sosiaaliturvan rahoittajille. Kustannusvaikutuslaskelmat kertovat klubitalotoimintaan sijoitetun rahoituksen positiivisista yhteiskunnallisista vaikutuksista: Eskot ry:n ROI-analyysin (Return on Investment) mukaan jokainen Klubitaloihin sijoitettu yksi euro tuottaa 4,57 euron säästön psykiatrisissa hoitokustannuksissa. Kyseessä ei ole mikään pieni luku: Esimerkiksi vuonna 2017 toteutettiin noin 38 000 psykiatrista sairaalahoitojaksoa (THL:n tilastoraportti 2018). Lisäksi kahden psykiatrisen sairaalapaikan vuotuiset kustannukset ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin 30-35 päivittäiselle käyttäjälle suunnitellun uuden Klubitalon koko vuoden menot. Laskelmat eri maissa ovat samansuuntaisia: Klubitalotoimintaan sijoitettu euro tai dollari tuottaa 4,5-6-kertaisesti säästöjä muilla alueilla yhteiskunnassa (Hwang ym. 2017). Kyseessä ei siis ole menoerä, vaan tuottava investointi hyvinvointialueelle. Harva sosiaali- tai mielenterveyspalvelu tuottaa näin todistettuja hyötyjä myös taloudellisessa mielessä.

Lue lisää:

Klubitaloja johdetaan, arvioidaan ja kehitetään tiedolla johtaen yhteisellä Salesforce-jäsentietojärjestelmällä

Kaikki suomalaiset Klubitalot käyttävät jäsentietojärjestelmänään Salesforcea. Järjestelmä on ollut taloilla käytössä vuodesta 2013, mutta vuosina 2019-2021 sitä on uudistettu jäsenlähtöisemmäksi, helppokäyttöisemmäksi ja yhteismitalliseksi. Suomen Klubitalot ry hallinnoi koko suomalaisen klubitaloverkoston Salesforcea. Uusi rakenne helpottaa talojen raportointia ja auttaa Suomen Klubitalot ry:tä ennakoimaan esim. koulutustarpeita ja tukitoimia, sekä koostamaan klubitalotoiminnan vaikutuksia yhteiseen käyttöön. Järjestelmää kehitetään jatkuvasti, viimeisimpänä toimintona yhteiskehittämällä toteutettu Oma polku -työkalu, jolla jäsenten etenevät polut saadaan näkyviksi.

Salesforcen mittaristokojelautoja ja kattavia raportteja hyödynnetään muun kerättävän tiedon ohella Klubitalojen laatutyössä. Nämä voidaan mallintaa jatkuvan arvioinnin ja kehittämisen kehäksi, jossa Klubitalojen toimintaa arvioidaan ja kehitetään tiedolla johtaen.

Lue lisää:

Klubitalotoiminta on saavutettavaa

Hyvinvointialueiden tulee kaventaa hyvinvointi- ja terveyseroja, turvata yhdenvertaiset ja laadukkaat palvelut sekä parantaa palveluiden saatavuutta ja saavutettavuutta. Klubitaloja on lähes kaikilla hyvinvointialueilla ja lisäksi korona-aikana polkaistiin käyntiin e-klubitalotoiminta jokaisella verkostomme 23:lla talolla. E-Klubitalotoimintaa on kehitetty Yhdenvertainen e-Klubitalo -hankkeessa pidemmälle vuosien 2020-2021 aikana.

Lue lisää:

Toipumisorientaatio Klubitaloilla

Klubitaloilla nähdään mielenterveyden haasteista toipuminen oppimis- ja muutosprosessina, jossa henkilön terveys ja hyvinvointi kohentuvat, kun hän ohjaa elämäänsä mahdollisimman itsenäisesti ja oppii käyttämään omia resurssejaan. Ajattelemme, että kaikilla meillä on toimintakykyä sairaudesta tai muusta haasteesta huolimatta. Mielekkäiden työtehtävien ja tuen lisäksi klubitaloyhteisö suojaa jäsentä eristäytymiseltä ja yksinäisyydeltä ja auttaa jaksamaan. Toipumista tapahtuu ennen kaikkea siellä, missä voi kokea toivoa ja osallisuutta.

Lue lisää:

Lähteitä

Hietala-Paalasmaa, O., Hujanen, T., Härkäpää, K. & Reuter, A. (2009): Mielenterveyskuntoutujien Klubitalot - yhteisön tukea ja yksilöllistä kuntoutumista. Avustustoiminnan raportteja 20. Raha-automaattiyhdistys, Helsinki, 122-128.

Hwang, Seungyoung; Woody, Jason & Eaton, William W. (2017): Analysis of the Association of Clubhouse Membership with Overall Costs of Care for Mental Health Treatment. Community Mental Health Journal, 53 (1), 102-106.

McKay, C.; Nugent, K.L.; Johnsen, M.; Eaton, W.W. & Lidz, C.W. (2018): A Systematic Review of Evidence for the Clubhouse Model of Psychosocial Rehabilitation. Adm Policy Ment Health (2018) 45: 28.

United Nations (2017): Report of the Special Rapporteur on the right of everyone to the enjoyment of the highest attainable standard of physical and mental health.Human rights council. 28 March 2017 (18-19).

Wahlbeck, Kristian; Hietala, Outi; Kuosmanen, Lauri; McDaid, David; Mikkonen, Juha; Parkkonen, Johannes; Reini, Kaarina; Salovuori, Samuel & Tourunen, Jouni (2018): Toimivat mielenterveys- ja päihdepalvelut. YhdessäMielin hankkeen raportti. Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 89/2017. Helmikuu, 2018.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aluevaalit 2022: Mitä päättäjän tulee tietää Klubitaloista – Suomen Klubitalot

# data[].attributes.attachment_link.description
Järjestöt tulee nähdä resurssina, jota hyvinvointialueiden kannattaa käyttää: Erilaisissa elämäntilanteissa olevien ihmisten moninaisiin palvelutarpeisiin vastaaminen matalalla kynnyksellä on järjestöjen valttikortti. Tältä sivulta löydät koostettuna tietoa siitä, miksi erityisesti mielenterveyskunt…

# data[].attributes.headline
Hyvinvoinnin perusta rakentuu lapsuudessa ja nuoruudessa.

# data[].attributes.subject
Hyvinvoinnin perusta rakentuu lapsuudessa ja nuoruudessa.

# data[].attributes.body
1. Lasten ja nuorten oikeuksien toteutumista on edistettävä tavoitteellisesti
2. Lapsiin ja nuoriin kohdistuvat vaikutukset on arvioitava.
3.  Lapsia ja nuoria on kuultava hyvinvointialueen toiminnassa.
4. Kaikkien lasten ja nuorten hyvinvointia ja terveyttä on edistettävä.
5. Lasten ja nuorten palveluissa on huolehdittava lainsäädännön ja suositusten mukaisista henkilöstömitoituksista.
6. Varmistetaan, että perhekeskustoiminta kattaa koko hyvinvointialueen.
7. Lasten ja nuorten mielenterveyspalveluita on vahvistettava.
8. Lasten ja nuorten hyvinvointi on turvattava koronakriisin jälkihoidossa.
9. Hyvinvointialueiden ja järjestöjen kumppanuus on varmistettava.
10. Lasten, nuorten ja perheiden hyvinvointia edistävien järjestöjen toimintaedellytyksistä ja vaikutusmahdollisuuksista on huolehdittava.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulevien hyvinvointialueiden rakentamisen aika on poikkeuksellisen tärkeä vaihe. Jo varsin pian aluevaltuuston työn alettua se päättää hyvinvointialueen organisaatiorakenteesta ja hallintomallista. Näillä päätöksillä ohjataan hyvinvointialueiden toimintaa pitkälle tulevaisuuteen. Elämänkaareen pohjautuva hyvinvointialueen rakenne tukisi ihmislähtöistä päätöksentekoa ja johtamista.

Jokaisella hyvinvointialueella on oltava aluevaltuuston lisäksi aluehallitus ja tarkastuslautakunta. Kaksikielisillä hyvinvointialueilla tulee olla kansalliskielilautakunta, jonka jäseniksi valitaan hyvinvointialueen kielivähemmistöön kuuluvia henkilöitä. Lapin hyvinvointialueella tulee olla saamen kielen lautakunta, jonka jäseniksi valitaan saamenkielisiä henkilöitä. Lisäksi hyvinvointialueella tulee olla asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien edistämiseksi nuorisovaltuusto, vanhusneuvosto ja vammaisneuvosto. Muut toimielimet ovat hyvinvointialueen päätettävissä. Esimerkiksi se, minkälainen lautakuntarakenne hyvinvointialueella on, on aluevaltuuston päätettävissä.

Hyvinvointialueet ovat kooltaan hyvin erilaisia, jolloin hyvinvointialueen organisaatioissakin tarvitaan erilaisia ratkaisuja. Jokaisen hyvinvointialueen tarkoituksena kuitenkin on asukkaidensa hyvinvoinnin tukeminen. Hallinnon rakenteilla voidaan joko tukea tai vaikeuttaa ihmisten tarpeista lähtevää päätöksentekoa. Hyvinvointialueella on tässä laaja päätösvalta. Sillä, onko rakenne organisaatiokeskeinen vai ihmiskeskeinen, on merkitystä hyvinvointialueen asukkaille ja palvelujen käyttäjille.

Hyvinvointialueiden tulisi järjestää hallintonsa ja organisaationsa elämänkaarimallin mukaisesti. Malli rakentuisi elämänkaaren mukaan jäsennetystä kolmesta kokonaisuudesta. Jokaisella kokonaisuudella olisi oma lautakuntansa. Kokonaisuudet ovat

1. lasten ja nuorten hyvinvointi ja terveys,

2. työikäisten hyvinvointi ja terveys sekä

3. ikäihmisten hyvinvointi ja terveys.

Elämänkaarimallin mukaisessa organisaatiorakenteessa pystyttäisiin tarkastelemaan kokonaisvaltaisesti eri ikävaiheissa olevien ihmisten tarpeita sekä ikävaiheeseen liittyviä hyvinvoinnin ja terveyden haasteita. Ikävaiheesta riippumatta sama ihminen saattaa tarvita sekä peruspalveluita että erityispalveluita tai sekä terveydenhuollon että sosiaalihuollon palveluita. Ja palveluiden lisäksi tarvitaan muita hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toimia. näkökulmia. Näitä ei kannata pilkkoa eri hallintosiiloihin vaan koota ne laajemmiksi kokonaisuuksiksi.

Hyvinvointialueella on keskeinen merkitys lasten ja nuorten suotuisan kehityksen tukemisessa ja turvaamisessa. Elämänkaarimallin mukainen organisaatiorakenne kokoaisi lasten, nuorten ja lapsiperheiden palvelut sekä lasten, ja nuorten ja perheiden hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen yhteen kokonaisuuteen.

Kokonaisuuteen voisivat kuulua muun muassa lasten ja nuorten perusterveydenhuolto, erikoissairaanhoito, äitiys- ja lastenneuvolapalvelut, oppilas- ja opiskelijahuolto, lasten ja nuorten mielenterveystyö, lasten ja nuorten vammaispalvelut, lapsiperheiden sosiaalipalvelut ja lastensuojelu sekä nuorten päihdehuoltopalvelut.

Elämänkaarimalli varmistaisi lasten, nuorten ja perheiden palveluiden ja toimintojen kokoamisen yhteensovitetuksi kokonaisuudeksi ja edistäisi hyvinvointialueen ja järjestöjen yhteistyötä. Se myös tukisi lapsivaikutusten arvioinnin ja lapsibudjetoinnin käyttöönottoa hyvinvointialueella, mitä eduskuntakin on edellyttänyt.

Sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy kunnilta ja kuntayhtymiltä hyvinvointialueille vuoden 2023 alussa. Aluevaltuusto on hyvinvointialueen korkein päättävä toimielin. Jäsenet aluevaltuustoihin valitaan aluevaaleissa tammikuussa 2022. Aluevaltuustot aloittavat työnsä maaliskuun alussa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulevien hyvinvointialueiden rakentamisen aika on poikkeuksellisen tärkeä vaihe. Jo varsin pian aluevaltuuston työn alettua se päättää hyvinvointialueen organisaatiorakenteesta ja hallintomallista. Näillä päätöksillä ohjataan hyvinvointialueiden toimintaa pitkälle tulevaisuuteen. Elämänkaareen pohjautuva hyvinvointialueen rakenne tukisi ihmislähtöistä päätöksentekoa ja johtamista.

# data[].attributes.body
Vammaistoimijoiden verkoston vaalipaneeli, katsottavissa Keski-Suomen Kehitysvammaisten tuki ry:n YouTube-kanavalla.

# data[].attributes.body
Omaishoitajaliiton nostot aluevaaleihin:

1.       Omaishoito osaksi hoivan kokonaisuutta

2.       Omaishoitajat arvokkaita kumppaneita

3.       Omaishoitajayhdistysten yhteisöllinen tuki tärkeä osa palvelukokonaisuutta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aluevaalit 2022

Aluevaalien vaalipäivä   sunnuntai 23.1.2022 Ennakkoäänestys kotimaassa: 12. - 18.1.2022

Sote-uudistus siirtää kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut sote-keskuksiin hyvinvointialueille vuoden 2023 alusta. Uudistuksessa maahan perustetaan 21 hyvinvointialuetta. Muutos ei koske Helsingin kaupunkia , jossa ei toimiteta aluevaaleja. Hyvinvointialueella on myös vastuu omaishoidon järjestämisestä ja kehittämisestä. Alueilla ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto, jonka jäsenet ja varajäsenet valitaan aluevaaleilla. Valtuustossa toimii 59-89 valtuutettua alueen koon mukaan. Valtuuston toimikausi on neljä vuotta.

Vaaleista lisätietoa www.vaalit.fi .

Katso Omaishoitajaliiton aluevaalitavoitteet alla olevasta piirosvideosta.

Omaishoitajaliiton aluevaalitavoitteet 2022

Omaishoitajaliitto nostaa aluevaaleissa kolme asiaa: omaishoito hoivan kokonaisuudessa, omaishoitajat kumppaneina ja omaishoitajayhdistykset palveluiden tärkeänä osana.
1. Omaishoito osaksi hoivan kokonaisuutta
Omaishoitoa tulee arvioida ja resursoida siihen riittävästi. Tulevilla hyvinvointialueilla tulee olla selvä käsitys alueen omaishoidon kokonaistilanteesta ja tuen tarpeista. Lisäksi alueiden tulee osoittaa selkeät kehittämiskohteet, joilla omaishoitajien asemaa parannetaan.

Omaishoitoperheiden asiakasosallisuutta tulee vahvistaa ja ennakoivien palveluiden tarjoamaa tukea lisätä. Hyvinvointialueille tarvitaan lähipalveluperiaatteella toimivia osaamiskeskuksia, joissa omaishoitajat saavat palveluohjausta ja räätälöityjä palveluita selkeästi yhden luukun periaatteella. Palvelu tulee saada perheelle ilman kohtuutonta viivytystä, joustavasti ja saavutettavasti yhden luukun periaatteella.

Paremmalla omaishoidon toimijoiden yhteistyöllä tavoitetaan suurempi joukko avuntarvitsijoita sekä parannetaan mahdollisuuksia toimia ennaltaehkäisevästi ja kustannustehokkaasti.
2. Omaishoitajat arvokkaita kumppaneita
Vaikka omaishoito on kaikenikäisten asia, omaishoitajien tuen tarpeet näkyvät erityisesti ikääntyvän väestön määrän kasvaessa. Ilman omaishoitajien panosta sosiaali- ja terveydenhuolto kuormittuisi kestämättömästi. Tutkimuksen mukaan pelkästään iäkkäiden hoidon vaihtoehtoiskustannukset Suomessa olisivat ilman omaisten apua 3,1 miljardia euroa enemmän vuodessa ( Keväjärvi ym. 2020). Iäkkäiden hoivan vastuun siirtyessä avohoitoon eli koti- ja omaishoitoon riskinä on, että ikääntymiskehitys ja hoivantarpeen kasvu siirtävät tulevaisuudessa vastuuta vielä nykyistä enemmän omaisille.

Hyvinvointialueilla päätetään alueen omaishoidon tuen taso. Taloudellisen tuen ja palveluiden on oltava suhteessa omaisen antaman hoivan vastuuseen ja sitovuuteen. Yleisimmin korotustarvetta arvioidaan olevan sosiaaliturvaturvaetuuksista juuri omaishoidon tuen palkkiossa (vrt. Sosiaalibarometri 2017). Kun kehitetään omaishoidon kokonaisuutta, on otettava huomioon myös ilman omaishoitosopimusta toimivat omaishoitajat.
3. Omaishoitajayhdistysten yhteisöllinen tuki tärkeä osa palvelukokonaisuutta
Omaishoitajayhdistykset välittävät tietoa omaishoitajien arjesta, palvelutarpeista ja taloudellisesta selviytymisestä päättäjille. Yhdistykset tekevät aloitteita käytäntöjen parantamiseksi ja ideoivat tarvittavia tukitoimia. Omaishoitajayhdistykset ylläpitävät hyvinvointia edistäviä vertaisryhmiä ja tarjoavat tukea omaishoitajille. Yhdistysten matalan kynnyksen toiminta ennaltaehkäisee raskaamman tuen ja palvelujen tarvetta.

Omaishoitajaliitto esittää, että kullekin hyvinvointialueelle perustetaan erillinen omaishoidon kehittämisen toimikunta, joissa on mukana järjestöjen edustajat. Järjestöillä tulee olla selkeä rooli palveluketjuissa ja hyvinvoinnin edistämisessä, sillä auttamistoiminnan on pysyttävä lähellä avun tarvitsijaa. Järjestöt tulee ottaa mukaan eritysosaamisellaan hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen työhön ja kansalaisvaikuttamiseen. Hyvinvointialueiden on tunnistettava järjestöjen merkittävä rooli palveluiden kehittäjinä ja tarjottava kumppanuusrahoitusta järjestöille.
Haastamme ehdokkaat!
Omaishoitoyhteisö haastaa aluevaltuustoihin pyrkiviä ehdokkaita perehtymään omaishoitajien tilanteisiin: tunnistamaan tuen tarpeita, kehittämään tukimuotoja sekä toimimaan yhdessä omaishoitajien ja omaishoitajayhdistysten kanssa.
Kysyimme kaikilta eduskuntapuolueilta vastauksia neljään kysymykseen:

1. Miten omaishoitajat huomioidaan hyvinvointialueiden strategioissa ja toiminnossa?

2. Miten turvataan omaishoitajien riittävät ja yksilöllisiin tarpeisiin sopivat palvelut?

3. Osassa kunnista on alibudjetoitu omaishoidon määrärahoja. Miten varmistetaan, että tätä ei tapahdu hyvinvointialueilla?

4. Miten hyvinvointialueilla järjestöjen ja muiden toimijoiden omaishoitajille tarjoama tuki saadaan yhdistettyä julkisen vastaamaan palvelukokonaisuuteen?

Lue puolueiden vastaukset.
Lähteitä: Hoffmann, F. and Rodrigues, R. 2010. Informal Carers: Who Takes Care of Them? European Centre, Policy Brief. https://www.euro.centre.org/publications/detail/387 Keväjärvi, M. ym. 2020. Että joku näkee mut - omaishoitajan hyvinvointi ja tarpeet. Kunnallisalan kehittämissäätiön julkaisu 36/2020. https://kaks.fi/julkaisut/etta-joku-nakee-mut-omaishoitajan-hyvinvointi-ja-tarpeet/ Omaishoidon ja ansiotyön yhteensovittaminen. Selvityshenkilö Kalliomaa-Puhan raportti. STM:n muistioita ja raportteja 2018:60. https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/161286 Päivitetty 17.11.2021

Kuntavaalit 2021 - Omaishoidolla on väliä

Ajankohtaista kuntavaaleissa

Testaa Omaishoitovisassa tietojasi, jaa tuloksesi somessa ja haasta oman kuntasi ehdokkaita visaamaan.

Visaan pääset klikkaamalla hiirellä alla olevasta kuvasta.

Omaishoidolla on väliä -vaalipaneelia seurattiin verkossa keskiviikkona 3.3.2021 kello 16-18.

Paneeliin osallistuivat seuraavat edustajat: Hilkka Ahde (sd.), Cecilia Ehrnrooth (rkp.), Harry Harkimo (liik.), Hanna Holopainen (vihr.), Mikko Kinnunen (kesk.), Merja Kyllönen (vas.), Mia Laiho (kok.), Mari Rantanen (ps.) ja Sari Tanus (kd.). Tapahtuman juonsi Ylen uutisankkuri Jussi-Pekka Rantanen.

Kuntavaalipaneelissa puhututti omaishoidon tulevaisuu s, sadat tuhannet sopimuksen ulkopuolella olevat omaishoitajat, tuki palveluiden saatavuus sekä omaishoitajien toiveiden huomioiminen kuntien päätöksenteossa .

Omaishoitajaliiton kuntavaalitavoitteet 2021

Omaishoitoyhteisön tavoitteet korostavat omaishoidon arvoa inhimillisesti ja taloudellisesti vuoden 2021 kuntavaaleissa. Liitto ja yhdistykset tavoittelevat sitä, että kunnat paikantaisivat omaishoidon paremmin hyvinvointistrategioihinsa. Vaalitavoitteet peräänkuuluttavat omaishoitajayhdistysten ja kuntien välistä kumppanuutta. Omaishoitoyhteisö haastaa ehdokkaita perehtymään kuntansa omaishoitajien tilanteisiin: tunnistamaan niitä, kehittämään tukimuotoja ja toimimaan yhdessä omaishoitajayhdistysten kanssa.

1. Omaishoito kuntien hyvinvointistrategioihin

Kuntien hyvinvointistrategia linjaa tahtotilaa ja keinoja rakentaa hyvinvoivaa kuntaa. Kunnanvaltuusto vastaa strategiasta, jonka pohjaksi tarvitaan tietoa asukkaiden hyvinvoinnista ja terveydestä sekä palvelujärjestelmän toimivuudesta. Tässä kokonaisuudessa tulee arvioida myös omaishoitajien tilanteita. Taustaa saa esimerkiksi omaishoitajien terveystarkastuksista koottujen tietojen pohjalta sekä kunnan omaishoidon ja kotipalvelun työntekijöiltä. Lisäksi omaishoitajayhdistykset raportoivat kuntiin omaishoitajien tilanteista ja tuen tarpeista.

Liitto pitää omaishoitomyönteisinä päättäjiä, jotka edellyttävät kunnaltaan laaja-alaista omaishoidon nykytilanteen ja tulevien vuosien kehityssuunnan arviointia. Sen pohjalta kunta linjaa tarvittavat kehittämistoimenpiteet ja myös resursoi kehittämistyön.

2. Omaishoito arvokasta kunnalle - antaako kunta arvoa omaishoitajalle?

Omaishoitaja on kunnalle lottovoitto. Esimerkiksi sopimusomaishoitajille myönnettävän omaishoidon tuen sisällön voisi moninkertaistaa, ja silti omaishoito olisi edullisempaa hoitoa kuin vaihtoehtoinen hoito kunnan järjestämänä. Vaihtoehtoisten hoivaratkaisujen kustannuksia kunnille on esitetty oheisessa taulukossa.

Omaishoitajat pitävät vaativaan ja sitovaan hoivavastuuseensa nähden saamaansa taloudellista ja palveluin annettua tukea usein riittämättömänä. Toisinaan palveluita jopa evätään omaishoidon tuen palkkion vuoksi, mikä on vastoin omaishoitolain henkeä. Yleisimmin korotustarvetta sosiaaliturvaturvaetuuksista arvioidaan olevan juuri omaishoidon tuen palkkiossa (vrt. Sosiaalibarometri 2017).

Iäkkäiden ihmisten laitoshoidon tavoiteltu purku on toteutunut käytännössä, ja hoivan vastuuta on siirretty avohoitoon eli koti- ja omaishoitoon. Samalla kotihoidon kattavuus on kaventunut, mikä on lisännyt hoivavastuuta omaishoitajille yhä vaativampaa hoitoa tarvitsevista henkilöistä. Riskinä on, että ikääntymiskehitys ja hoivantarpeen kasvu siirtävät tulevaisuudessa vastuuta vielä nykyistä enemmän omaisille.

Ilman omaishoitajien panosta kuntien sosiaali- ja terveydenhuolto kuormittuisi kestämättömästi. Uuden tutkimuksen mukaan pelkästään iäkkäiden hoidon kustannukset Suomessa olisivat ilman omaisten apua 3,1 miljardia euroa enemmän vuodessa (Keväjärvi ym. 2020). Omaishoitoa tulee tarkastella, kehittää ja resursoida keskeisenä osana hoiva- ja palvelujärjestelmää.

3. Omaishoitajayhdistykset kuntien kumppaneita

Omaishoitoyhteisö auttaa kuntapäättäjiä edistämään reiluja ja sosiaalisesti kestäviä ratkaisuja. Omaishoitajayhdistykset tarjoavat tietoa, vertaistoimintaa ja virkistystä - välittävän yhteisön tuen tarpeessa oleville omaishoitajille.

Yhdistyksissä on merkityksellisiä vapaaehtoistoiminnan paikkoja, joissa auttaessaan muita saa myös itselleen. Tiedetään, että yhdistysten matalan kynnyksen toiminta pystyy ennaltaehkäisemään raskaamman tuen ja palvelujen tarvetta.

Yhdistykset välittävät tietoa omaishoitajien tarpeista sekä kehittävät hyviä, asiakaslähtöisiä toimintakäytäntöjä yhteistyössä kuntien kanssa. Toimintansa mahdollistamiseksi yhdistykset tarvitsevat esimerkiksi tiloja, yhteistyötä ja taloudellista tukea. Tässä on kunnan paikka kumppanuudelle mahdollistaa omaishoitajayhdistysten toiminta.

Lopuksi

Vaalitavoitteet viestittävät, että viisas kunta pitää huolta omaishoitajista. Kuntapäättäjä toimii oikeudenmukaisesti ja taloudellisesti kestävästi, kun hän varmistaa, että omaishoitoperheille on tarjolla laadukasta ohjausta, tukea ja palveluita. Omaishoitotilanteiden monimuotoisuuden vuoksi tuki edellyttää usein räätälöintiä. Tämä edistää parhaimman tuloksen ja kustannusvaikuttavuuden aikaansaamista pitkällä aikavälillä.

Lähteet:

Sosiaalibarometri (2017). Ari-Matti Näätänen, Pia Londén & Juha Petosalmi (toim.) Helsinki: SOSTE Suomen
sosiaali ja terveys ry.

Keväjärvi, Marja, Lindholm, Maria & Reiman, Arto (2020). Että joku näkee mut - Omaishoitajan hyvinvointi ja tarpeet. Kunnallisalan kehittämissäätiön julkaisu 36. Helsinki: KAKS Kunnallisalan kehittämissäätiö.

Yli 1100 ehdokkaan omaishoitokannat Omaishoitajaliiton vaalikoneessa.

Puolueet lupaavat paljon omaishoidolle: Vastaukset kokonaisuudessaan.

Omaishoitajaliitto ry:n vaali- ja hallitusohjelmatavoitteet eduskuntavaaleissa 2019

Omaishoidon edellytykset on turvattava

Omaishoito koskettaa lähes jokaista jossakin vaiheessa elämää omaishoitajana tai hoidettavana. Omaishoito tulee mahdollistaa erilaisissa elämäntilanteissa ja turvata omaishoitajan jaksaminen tarkoituksenmukaisilla palveluilla, riittävällä palkkiolla ja vapailla.

Omaishoidettavat ovat eri ikäisiä, vauvasta vaariin. Omaishoitosuhde voi kehittyä esimerkiksi hoidettavan kasvavan avuntarpeen tai äkillisesti onnettomuuden seurauksena. Perheeseen voi syntyä vakavasti sairas tai vammainen lapsi, joka vaatii erityistä hoivaa. Omaishoitotilanteisiin liittyy usein iso elämänmuutos.

Omaishoitajaksi mielletään usein vain sopimusomaishoitajat, jotka saavat omaishoidon tukea. Heitä oli vuonna 2017 noin 46 000. Omaishoitosopimuksen kriteerit täyttäviä omaishoitajia on runsaat 60 000. Pääasiallisessa huolenpitovastuussa läheisestään on noin 350 000 henkilöä. (KOHO-raportti 2014.)

Omaishoidon resursointi ja kehittäminen tulee olla osa kuntien ja maakuntien hyvinvointistrategiaa ja tarvittaessa myös osa muiden hallinnonalojen strategioita. Sosiaali- ja terveysministeriön tulee seurata omaishoidon määrärahojen riittävyyttä sekä omaishoidon edistämiseen kohdennetun erillisrahoituksen käyttöä.

* Työelämän ja omaishoidon yhteensovittamista tuettava

Työn ja omaishoidon yhteensovittamista tulee helpottaa. Tarvitaan valtion nimittämä omaishoidon ja työelämän yhteensovittamista kehittävä työryhmä, jossa on monialainen edustus myös työmarkkinaosapuolista. Työryhmän tulee laatia suositukset lainsäädännön kehittämiseksi.

Perustelu: Omaishoidon kustannuksia on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti ja otettava huomioon pitkäaikaishoidon vaihtoehtoiskustannukset, omaishoitajien käyttämättä jäävä työpanos ja epäsuorat kulut omaishoitajille ansioiden ja eläkkeiden menetyksinä.

Ikäihmisiä, lähinnä omaa vanhempaansa, hoitavien työikäisten omaishoitajien määrä kasvaa. Työlainsäädäntö ja työelämän käytännöt eivät tue riittävän joustavasti omaishoitotilanteiden ja työn yhteensovittamista.

* Riittävät määrärahat, yhtenäiset tukikriteerit ja suurempi omaishoidon tuki

Kaikille kriteerit täyttäville omaishoitajille tulee tarjota omaishoitosopimus. Kriteereiden tulee olla samat kaikissa kunnissa tai maakunnissa. Lisäksi kuntien tai maakuntien mahdollisuus evätä omaishoidon tuki vetoamalla määrärahasidonnaisuuteen tulee poistaa.

Omaishoidon tuen palkkioita on nostettava ja yhdenmukaistettava. Kriteerien ja palkkioluokkien yhdenmukaistamiseksi tulee nimetä valtakunnallinen työryhmä, joka laatii suositukset.

Omaishoidon tuen verotusta on kevennettävä esimerkiksi kehittämällä verovähennyskeinoja kuten eläketulovähennys.
Omaishoidon tuen tulee olla etuoikeutettu tulo, jota ei oteta huomioon omaishoitajien sosiaalietuuksia laskettaessa. Tuesta tulee periä lakisääteiset sosiaaliturvamaksut eläkekertymää varten.

Perustelu: Omaishoidon tuen määrärahasidonnaisuus aiheuttaa epävarmuutta omaishoitajille. Kriteerien ja palkkioluokkien vaihtelu kunnittain tai maakunnittain asettaa omaishoitajat epätasa-arvoiseen asemaan asuinpaikan mukaan.

Nykyinen palkkio alimmissa palkkioluokissa sekä palkkiosta perittävä vero eivät kannusta ryhtymään omaishoitoon. Omaishoitajat pitävät palkkiota pienenä omaishoidon sitovuuteen nähden ja suhteessa pitkäaikaishoidon kustannuksiin. Yksi pitkäaikaishoitopaikka maksaa 3500-9500 euroa kuukaudessa. Omaishoidon tuen keskimääräinen palkkio on bruttona noin 440 euroa kuukaudessa.

* Vapaiden järjestäminen turvattava

Omaishoitajan vapaan mahdollistamiseksi tarvitaan erilaisia palvelu- ja asumisratkaisuja. Erityisesti perhehoitomuotoja tulee kehittää. Omaishoitajan vapaiden edellyttämien palvelujen tulee olla maksuttomia tai vähintäänkin kerryttää sosiaali- ja terveydenhuollon maksukattoa. Sijaishoitajille tulee määritellä valtakunnalliset palkkiot.

Perustelu: Omaishoitajat eivät käytä vapaitaan, koska lyhytaikainen laitoshoito ei sovi kaikille hoidettaville lähinnä kognitiivisen toimintakyvyn aleneman tai hoitoyksiköiden laatuongelmien vuoksi.

Omaishoitajat pitävät palvelumaksuja kalliina. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen kohtuullistamista ja perimättä jättämistä ei käytetä tarkoituksenmukaisesti.

* Omaishoitajan jaksamista tuettava

Yhteiskunnan on sitouduttava pitkäjänteiseen omaishoidon tukemiseen. Omaishoitoperheelle tulee taata tarkoituksenmukaiset palvelut ja tukitoimet.
Omaishoitajan jaksamisesta ja hyvinvoinnista on pidettävä huolta.

Omaishoitajien valmennuksen toteutumista on seurattava. Lainsäädännössä olevan epätarkan ohjeistuksen vuoksi laadukas valmennus ei toteudu tasavertaisesti eri kunnissa.
Omaishoitajien terveystarkastusten toteutumista ja niiden seurauksena tehtävien toimenpiteiden vaikutuksia on seurattava. Terveystarkastukset ovat olennainen osa hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä sekä ongelmien ennaltaehkäisyä.

Omaishoitajan on myös voitava luottaa, että hoidettava siirtyy joustavasti pitkäaikaishoitoon, mikäli hoidettavan toimintakyky sitä edellyttää.

Perustelu: Omaishoitoa tukevien palveluiden tulee olla laadukkaita, jotta ne palvelevat omaishoitoperheitä. Panostaminen omaishoitajan jaksamiseen ja hyvinvointiin sekä varmuus siitä, että hoidettava läheinen pääsee tarvittaessa pitkäaikaishoitoon, edistää jaksamista ja lisää omaishoitajuuden houkuttelevuutta.

* Omaishoitajayhdistysten resurssit turvattava

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen rahoitus tulee turvata.

Perustelu: Omaishoitajaliitto ja sen paikallisyhdistykset tarjoavat ja kehittävät omaishoitajille tukimuotoja, kuten Ovet-valmennusta®, ohjausta ja monimuotoista vertaistukitoimintaa. Paikallisyhdistysten toiminta kytkeytyy vapaaehtoispohjaiseen, yhteisölliseen vertaistukeen, jota syntyy vain vertaistukea tarjoavissa kansalaisjärjestöissä.

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen (STEA) sekä kuntien avustuksia tulee voida myöntää omaishoitajayhdistyksille. Tämä luo niille edellytykset organisoida ohjausta ja valmennusta sekä vapaaehtoispohjaista auttamista ja vertaistukea. Vapaaehtoispohjainen tuki lisää palveluiden laatua ja alentaa kokonaiskustannuksia sekä vahvistaa yhteisöllisyyttä.

Tiesitkö?

* Pääasiallisessa auttamisvastuussa läheisestään on noin 350 000 henkilöä.
* Vaativassa ja sitovassa omaishoidossa on runsaat 60 000 henkilöä.
* Omaishoidon tukea sai 46 132 henkilöä vuonna 2017.

Omaishoitaja on henkilö, joka pitää huolta perheenjäsenestään tai muusta läheisestään, joka sairaudesta, vammaisuudesta tai muusta erityisestä hoivan tai huolenpidon tarpeesta johtuen ei selviydy arjestaan omatoimisesti.

Omaishoitajat auttavat läheisiään monin tavoin: fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti ja usein myös taloudellisesti. Jos läheisen kyky huolehtia itsestään on alentunut ja hänellä on haasteita ymmärryksessä, omaishoitajat toimivat läheisensä oikeuksien turvaajina.

Omaishoitajat ja avun tarpeessa olevat läheiset ovat eri ikäisiä. Valtaosa omaishoitajista auttaa ikääntyvää läheistään, ja suurin osa omaishoitajista on naisia: lähinnä puolisoita tai tyttäriä. Omaishoitotilanteet ovat yksilöllisiä ja niihin tarvitaan räätälöidysti tukipalveluita.

Omaishoito on edullista verrattuna vaihtoehtoisiin kustannuksiin sosiaali- ja terveyshuollon palveluissa. Kaksi kolmasosaa omaishoitajista arvioi, että läheinen tarvitsisi ympärivuorokautista hoitoa laitoksessa tai tehostetussa palveluasumisessa ilman omaishoitoa.

Omaishoitoa koskevissa taloudellisissa tarkasteluissa arvioidaan yleensä omaishoitotilanteista aiheutuvia säästöjä ja kustannuksia sosiaali- ja terveydenhuollon näkökulmasta. Kustannuksia aiheutuu myös omaishoitajille ja omaishoitoperheelle sekä lisäksi työllisyysvaikutuksina yhteiskunnalle.

Vertailuhintoja

* Omaishoidon palkkio keskimäärin 440 € / kk + 3 vapaapäivää kuukausittain tehostetussa palveluasumisessa 115 € vrk. Vuosittainen kustannus kunnalle asiakasta kohti 9 420 €.

* Kotihoito 2 käyntiä / vrk 42 € / kerta. Vuodessa yhteensä 30 660 €.

* Ikääntyneen tehostettu palveluasuminen 115 € / vrk. Vuodessa yhteensä 41 975 €.

* Vanhainkotihoito 154 € / vrk. Vuodessa yhteensä 56 210 €.

* Vammaisen henkilön ohjattu asuminen 69 € / vrk. Vuodessa yhteensä 25 185 €.

* Vaikeavammaisen palveluasuminen 125 € / vrk. Vuodessa yhteensä 45 625 €.

* Terveyskeskuksen vuodeosasto 191 € / vrk. Vuodessa yhteensä 69 715 €.

Lähteet:
Linnosmaa ym. 2014. Omaishoidon tuki. Selvitys omaishoidon tuen palkkioista ja palveluista kunnissa vuonna 2012. THL raportti 9 /2014. Kapiainen, S. ym. 2014. Terveyden- ja sosiaalihuollon yksikkökustannukset Suomessa vuonna 2011. THL raportti 3/2014. Tulosta Omaishoitajaliiton vaalitavoitteet.

Kuntavaalit 2017: Kuka muistaa omaishoitajan vaalien jälkeen?

Omaishoidon ja yhdistystoiminnan kannalta on tärkeää, että kuntiin saadaan päättäjiä, jotka ymmärtävät järjestötoiminnan merkityksen ja ovat valmiita sitä puolustamaan sekä ajavat omaishoitajien asiaa. Tarvitsemme järjestöystävällisiä kuntia, jotka turvaavat omaishoitoperheen hyvinvoinnin ja aseman. Omaishoitajia on kohdeltava yhdenvertaisesti ja omaishoitoperheiden tulee saada oikea-aikaista räätälöityä tukea. Tarvittava tuki tulee taata kaikille tukea tarvitseville omaishoitajille.

Liiton kuntavaalimateriaali, jota mm. liiton paikallisyhdistykset ja kuntavaaliehdokkaat voivat hyödyntää.

Päivitetty 22.2.2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Aluevaalit 2022 Aluevaalien vaalipäivä  sunnuntai 23.1.2022 Ennakkoäänestys kotimaassa: 12. - 18.1.2022 Sote-uudistus siirtää kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut sote-keskuksiin hyvinvointialueille vuoden 2023 alusta. Uudistuksessa maahan perustetaan 21 hyvinvointialuetta. Muutos ei koske Helsingin kaupunkia, jossa ei toimiteta aluevaaleja. Hyvinvointialueella on myös vastuu omaishoidon järjestämisestä ja kehittämisestä. Alueilla ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto, jonka jäsenet ja varajäsenet valitaan aluevaaleilla.

# data[].attributes.body
Hyvinvointialueille siirtyminen on mahdollisuus monikkoperheille. Nyt palvelut on hajautettu usean eri toimijan alle. Uudet hyvinvointialueet mahdollistavat sujuvammat palveluketjut ja osaamisen vahvistumisen.

Monikkoperheille erityisen tärkeitä tavoitteita ovat:

1. Tiedonkulun ja palvelupolkujen on oltava sujuvia

2. Järjestöjen ja hyvinvointialueiden yhteistyön on oltava kattavaa ja suunnitelmallista. Järjestöistä löytyvää kokemus- ja asiantuntijatietoa on hyödynnettävä palvelujen kehittämisessä ja järjestämisessä.

3. Lapsi- ja perhepalvelujen työntekijöiden on tunnistettava monikko-odottajien ja monikkoperheiden erityistarpeet

4. Lapsiperheiden kotipalvelun saatavuus on varmistettava

5. Tietojärjestelmien kehittämisessä tulee huomioida monikkoperheet

6. Järjestöille on oltava tarjolla maksuttomia kokoontumistiloja esimerkiksi kohtaamispaikkatoiminnan tai perhekeskusten yhteydessä. Rakentamisessa tulee turvata perheystävällisyys ja esteettömyys.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Suomen Monikkoperheet ry - Tietoa ja tukea monikkoperheen arkeen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käytämme sivustollamme evästeitä (cookies). Jatkamalla eteenpäin hyväksyt evästeiden käyttämisen. Lue lisää
Hyväksyn

Suomen Monikkoperheet ry:n poliittiset tavoitteet

Monikkoperheeseen syntyy kerralla kaksi, kolme tai neljä lasta. Monikkoperheen erityiset tarpeet liittyvät siihen, että useamman lapsen perushoidon määrä erityisesti vauva- ja pikkulapsivaiheessa on niin suuri ja taloudelliset paineet tavanomaista suuremmat yllättäen kasvaneen lapsimäärän vuoksi. Suurin kuluerä ovat ennakoimattomat lisäinvestoinnit asumiseen ja kenties menopeleihin. Peruselämisen kulut tulevat useammasta lapsesta kerralla, usein ilman mahdollisuutta kierrättää tarvikkeita ja vaatteita samanikäisten lasten kesken.

Suurin ero samankokoiseen perheeseen on siinä, kuinka pitkälle perhetilannetta on voinut suunnitella. Lasta toivovan perheen oletuksena on yleensä yksi lapsi, toiveena mahdollisesti lisää lapsia myöhemmin oletettavasti yksitellen.

Sosiaaliturvauudistus toteutetaan lapsiköyhyyttä vähentävällä tavalla. Etuuksien tulee olla joustavia monikkovanhemman työn ja perheen yhteensovittamiseksi. Monikkoperheiden, yksinhuoltajaperheiden ja uusperheiden erityinen taloudellinen kuormitus huomioidaan. Monikkoperheiden kokema taloudellinen kuormitus on erityisesti alle 3-vuotiaiden monikkolasten perheissä suurempaa kuin keskimäärin muissa perheissä. Toinen, vähän huomioitu ryhmä ovat nuoruusikäisten monikkolasten perheet, joissa esimerkiksi lapsilisä loppuu samanaikaisesti kaikilta monikkolapsilta ja toisen asteen koulutuksen kulut voivat nousta tuhansiin euroihin lasta kohden.

Yhtä aikaa syntyneiden lasten yhtäaikaisista hankinnoista aiheutuvat lisäkustannukset on huomioitava täydentävässä toimeentulotuessa.

Etuuksien tulee olla joustavia monikkovanhemman työn ja perheen yhteensovittamiseksi.

Lapsilisä tulee sitoa indeksiin ja sitä on jatkettava 18 v. asti.

Lapsiperheen kunnallista kotipalvelua tulee tarjota kaikille monikkoperheille esimerkiksi neuvolan kautta maksuttomana / kohtuuhintaisena. Kotipalvelun maksut eivät saa nousta niin suuriksi, että se estää kotipalvelun käytön (esimerkiksi jos avun tarve määritellään jatkuvaksi ja maksu nousee tämän määrittelyn myötä). Sosiaalihuoltolain toteutusta ja tulkintaa on seurattava valtion toimesta ja lain toteutumisesta on tehtävä lapsivaikutusten arviointia. On erityisen tärkeää, että sosiaalihuoltolaki toteutuu myös käytännössä ja monikkoperhe saa tarvittaessa apua kotiin lasten- ja kodinhoitoon. Apu on tehokasta ja vaikuttavaa, kun se on joustavaa ja perheen tarpeen mukaista ja kohtuuhintaista. Lisäksi sen saamisen tulee olla helppoa ja hoitajien päteviä ja luotettavia. Vanhemmat arvostavat sitä, että hoitajat eivät vaihdu jatkuvasti. On tärkeää, että vanhempi kokee saavansa myös henkistä tukea.

Aamu- ja iltapäivätoiminnan maksuihin tulee säätää tulosidonnainen porrastus ja sisarusalennus.

Monisikiöodottajalle äitiyspoliklinikkamaksut maksuttomana sen seurantakäyntimäärän osalta, jolla erikoissairaanhoidon äitiyspoliklinikalla tapahtuvien monisikiöraskauksien seurantojen määrä ylittää yksösraskauksien äitiyspoliklinikkaseurantojen määrän eli 5 maksutonta käyntikertaa (monisikiösynnyttäjillä on keskimäärin 5 äitiyspoliklinikkaseurantakäyntiä enemmän kuin kaikilla synnyttäjillä).

Lapsistrategia, joka ohjaa politiikkaa pitkällä tähtäimellä lapsi- ja perhemyönteiseen suuntaan. Strategiatyö ottaa lähtökohdakseen perheiden monimuotoisen todellisuuden.

Järjestöjen asema sote-uudistuksessa turvattava niin, että järjestöjen toiminta huomioidaan palvelukokonaisuuksissa. Monikkoperheiden osalta tämä tarkoittaa mm. sitä, että Suomen Monikkoperheet ry:n monikkoperhevalmennus tavoittaa jokaisen monikko-odottajan joko julkisen sektorin toimijan tai julkisen sektorin ja monikkoperheyhdistyksen yhdessä toteuttamana.

Monikkovanhempien työn ja perheen yhteensovittamista on tuettava työpaikoilla uudenlaisilla luovilla ratkaisuilla, työelämäjoustoilla (osa-aikatyö, työaikajärjestelyt mm. lyhennetty työaika, tilapäinen hoitovapaa) sekä yhteensovittamisen onnistumista tukevien palvelujen kehittämisellä vastaamaan erilaisiin tilanteisiin ja tarpeisiin ainakin siihen asti, kun lapset ovat 12-vuotiaita. On lisättävä tietoa mm. HR-henkilöille ja luottamushenkilöille siitä, miten tukea monikkovanhempia työpaikoilla.

Monikkosynnyttäjälle tulee olla tarjolla äitiysfysioterapiakäynti synnytyksen jälkeen.

Varhaiskasvatuksen maksujen tulee olla kohtuullisia.

Tietojärjestelmien kehittämisessä tulee huomioida monikkoperheiden erityistarpeet, mm. mahdollisuus syöttää useamman samana päivänä syntyneen tiedot järjestelmään.

Rakentamisessa tulee turvata perheystävällisyys ja esteettömyys.

Lasten kotihoidon tuki tulee säilyttää, jotta voidaan turvata monikkolasten kotihoito vanhempien valinnan mukaan. Kotihoidon tuen monikkosisarusten sisaruslisä tulee säilyttää.

Lue myös Monimuotoiset perheet -verkoston tavoitteet verkoston nettisivuilta.

Aluevaalitavoitteet 2022

Sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisvastuu siirtyy kunnilta uusille hyvinvointialueille. Alueilla päätöksentekovaltaa tulevat käyttämään aluevaltuustot, joiden kokoonpano valitaan aluevaaleissa 23.1.2022. Suomen Monikkoperheet ry näkee erityisen tärkeänä, että tulevassa muutoksessa huomio kiinnitetään siihen, että apua on tarjolla matalalla kynnyksellä.

Monikkoperheet tarvitsevat sujuvia ja oikea-aikaisia palveluita
Hyvinvointialueille siirtyminen on mahdollisuus monikkoperheille. Nyt palvelut on hajautettu usean eri toimijan alle. Uudet hyvinvointialueet mahdollistavat sujuvammat palveluketjut ja osaamisen vahvistumisen.
Monikkoperheille erityisen tärkeitä tavoitteita ovat:

1. Tiedonkulun ja palvelupolkujen on oltava sujuvia
Erityisesti monikko-odottajan ja keskosperheen palvelupolku neuvolan ja erikoissairaanhoidon kesken on selkiytettävä.

2. Järjestöjen ja hyvinvointialueiden yhteistyön on oltava kattavaa ja suunnitelmallista. Järjestöistä löytyvää kokemus- ja asiantuntijatietoa on hyödynnettävä palvelujen kehittämisessä ja järjestämisessä.
Jokaisella hyvinvointialueella on oltava monikkolapsia odottaville perheille monikkoperhevalmennusta. Yhteistyö monikkoperhevalmennuksessa on tarkoituksenmukaisinta niin, että hyvinvointialue tarjoaa valmennukseen ammatillisen asiantuntemuksen ja monikkoperheyhdistys kokemusasiantuntijuuden.

3. Lapsi- ja perhepalvelujen työntekijöiden on tunnistettava monikko-odottajien ja monikkoperheiden erityistarpeet
Työntekijöille on tarjottava täydennyskoulutusta perheiden monimuotoisuudesta. Neuvoloissa on oltava osaamista monisikiöraskauksista ja monikkoperheiden tukemisesta. Synnytyksen jälkeen monikkosynnyttäjälle tulee olla tarjolla äitiysfysioterapiakäynti.

4. Lapsiperheiden kotipalvelun saatavuus on varmistettava
Palvelun tulee lähteä perheen tarpeista niin, että sen myöntämiskriteerit eivät perusteettomasti rajoita palvelun tarkoituksenmukaista sisältöä. Myös tiedotukseen on panostettava, jotta perheet löytävät tarvitsemansa palvelun piiriin. Palvelun tulee olla kohtuuhintaista.

5. Tietojärjestelmien kehittämisessä tulee huomioida monikkoperheet
Monikkoperheiden erityistarpeet tulee huomioida tietojärjestelmien kehittämisessä. Tällaisia ovat esimerkiksi mahdollisuus syöttää useamman samana päivänä syntyneen tiedot järjestelmään.

6. Järjestöille on oltava tarjolla maksuttomia kokoontumistiloja esimerkiksi kohtaamispaikkatoiminnan tai perhekeskusten yhteydessä. Rakentamisessa tulee turvata perheystävällisyys ja esteettömyys.

Suomen Monikkoperheet ry on yksi kymmenestä erilaisia perhetyyppejä edustavista Monimuotoiset perheet -verkoston jäsenjärjestöistä. Verkosto on julkaissut yhteiset aluevaalitavoitteensa, jotka löytyvät Monimuotoiset perheet -verkoston internetsivuilta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen Monikkoperheet ry:n poliittiset tavoitteet Monikkoperheeseen syntyy kerralla kaksi, kolme tai neljä lasta. Monikkoperheen erityiset tarpeet liittyvät siihen, että useamman lapsen perushoidon määrä erityisesti vauva- ja pikkulapsivaiheessa on niin suuri ja taloudelliset paineet tavanomaista suuremmat yllättäen kasvaneen lapsimäärän vuoksi. Suurin kuluerä ovat ennakoimattomat lisäinvestoinnit asumiseen ja kenties menopeleihin.

# data[].attributes.body
www.yhdistystori.fi/kuntatutka

Järjestöpositiivisuuden kuntatutka valottaa järjestöyhteistyön rakenteita ja käytäntöjä Keski-Suomen kunnissa. Kuntatutkan 2021 on koonnut Keski-Suomen Yhteisöjen Tuki ry:n KYT-järjestöpalvelut.

# data[].attributes.body
https://www.vates.fi/vates/vaikuttaminen/aluevaaliteesit.html

Teemoina:
Työllistäminen
Kuntouttava työtoiminta
Lähipalvelut

#järjestöt
#saavutettava
#lähipalvelu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaaliteesi 1
Järjestövoimaa alueelliseen työllistämiseen

Järjestöt ovat alueen hyvinvoinnin tärkeä voimavara.

Järjestöillä on asiantuntemusta, mitä aluepäättäjien kannattaa hyödyntää.

Vaaliteesi 2

Kuntouttava työtoiminta - parempi lähellä

Kuntouttavan työtoiminnan palvelut on pidettävä asiakkaiden lähellä. Kaikilla ei ole mahdollisuutta käydä esim. maakuntakeskuksen palveluissa. Lähipalveluilla estetään syrjäytymistä, edistetään kuntoutumista ja tuetaan siirtymistä työelämään.

Vaaliteesi 3
Digi hyvä läsnäpalveluita unohtamatta
Hyvinvointialueilla on varmistettava, että digipalveluja voivat käyttää
kaikki vammastaan tai sairaudestaan huolimatta. Heille, jotka eivät
pysty hyödyntämään digipalveluita, on turvattava läsnäpalvelut.

#aluevaalit
#järjestöt
#saavutettava
#lähipalvelu

# data[].attributes.attachment_link.description
Järjestövoimaa alueelliseen työllistämiseen Järjestöt ovat alueen hyvinvoinnin tärkeä voimavara. Järjestöillä on asiantuntemusta, mitä aluepäättäjien kannattaa hyödyntää. Kuntouttava työtoiminta - parempi lähellä Kuntouttavan työtoiminnan palvelut on pidettävä asiakkaiden lähellä. Kaikilla ei ole mahdollisuutta käydä esim. maakuntakeskuksen palveluissa. Lähipalveluilla estetään syrjäytymistä, edistetään kuntoutumista ja tuetaan siirtymistä työelämään.

# data[].attributes.headline
Aluevaalit 2022 ovat mielenterveysvaalit. Mielenterveyden edistäminen on investointi. MIELI ry:n tavoitteena on, että aluevaaleissa mielenterveys nousee hyvinvointialueen hyvinvointia ja terveyttä edistävän työn keskiöön.

# data[].attributes.subject
Aluevaalit 2022 ovat mielenterveysvaalit. Mielenterveyden edistäminen on investointi. MIELI ry:n tavoitteena on, että aluevaaleissa mielenterveys nousee hyvinvointialueen hyvinvointia ja terveyttä edistävän työn keskiöön.

# data[].attributes.body
Mielenterveyden häiriöiden kokonaiskustannukset Suomelle ovat OECD:n arvion mukaan vuositasolla noin 11 miljardia euroa. Pelkästään mielenterveyssyistä johtuvien työkyvyttömyyseläkkeiden kustannukset ovat 1,2 miljardia euroa vuodessa. Mielenterveystyöhön sijoitettu pääoma maksaa tutkimusten mukaan itsensä takaisin moninkertaisesti. Mielenterveyden edistäminen on investointi, ei kuluerä.

https://mieli.fi/yhteiskunta/mielenterveys-suomessa/mieli-ryn-aluevaalitavoitteet-2022/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenterveyden edistäminen on investointi. MIELI ry:n tavoitteena on, että aluevaaleissa mielenterveys nousee hyvinvointialueen hyvinvointia ja terveyttä edistävän työn keskiöön.

Mielenterveyden ongelmat ovat nousseet merkittävimmäksi työkyvyttömyyden aiheuttajaksi ja ne uhkaavat nuorten hyvinvointia. Yhä useampi Suomessa asuva kokee masennus- ja ahdistusoireita, ja mielenterveyden häiriöt ovat yleisiä.

Mielenterveysperusteiset sairauslomat ovat yleistyneet: jo yksi kolmesta sairauslomapäivästä johtuu heikentyneestä mielenterveydestä. Yli puolet työkyvyttömyyseläkkeistä johtuu mielenterveyden häiriöistä. Koronapandemian aikana monen mielen hyvinvointi on merkittävästi heikentynyt.

Mielenterveyden häiriöiden kokonaiskustannukset Suomelle ovat OECD:n arvion mukaan vuositasolla noin 11 miljardia euroa. Pelkästään mielenterveyssyistä johtuvien työkyvyttömyyseläkkeiden kustannukset ovat 1,2 miljardia euroa vuodessa.

Edistävä ja ehkäisevä mielenterveystyö on kustannustehokkainta

Mielenterveystyöhön sijoitettu pääoma maksaa tutkimusten mukaan itsensä takaisin moninkertaisesti. Mielenterveyden edistäminen on investointi, ei kuluerä. Mielenterveyttä ja hyvinvointia edistävällä työllä panostetaan tulevaisuuteen kestävällä, inhimillisellä ja merkityksellisellä tavalla.

Edistävät ja ehkäisevät mielenterveystoimet ovat aina kustannusvaikuttavimpia kuin korjaava hoito. Oikea-aikaisilla ja vaikuttavilla mielenterveyttä tukevilla toimenpiteillä saavutetaan julkisen talouden merkittävää kustannussäästöä. Mitä varhaisemmasta toimenpiteestä on kyse, sitä suurempi on kustannusvaikuttavuus.

MIELI ry:n tavoitteet aluevaaleissa

1. Mielenterveys on asetettava hyvinvointialueen hyvinvointia ja terveyttä edistävän työn keskiöön

Hyvinvointialueen tulee tunnistaa alueen mielenterveyshaasteet yhteistyössä asukkaiden ja kuntien kanssa ja asettaa mielenterveyden edistämiselle selkeät tavoitteet ja toimenpiteet.

Asukkaiden hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen on sekä kuntien että tulevien hyvinvointialueiden tehtävä. Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen rakenteisiin, erityisesti sen yhteistyö- ja osallisuusrakenteisiin, on panostettava ja hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen on nostettava tärkeäksi painopisteeksi. Hyvinvointialueen ja kuntien tulee tehdä tiivistä yhtistyötä ja tukea toisiaan asiantuntemuksellaan mielenterveyden edistämisestä.

2. Hyvinvointialueet rakentavat vahvaa yhteistyötä mielenterveysjärjestöjen kanssa

Hyvinvointialueiden tulee rakentaa tiivis yhteistyö alueen mielenterveysjärjestöjen kanssa, jotka tuntevat asukkaiden arjen. Yleishyödyllinen järjestötoiminta edistää ja vahvistaa asukkaiden mielen hyvinvointia ja mielenterveyttä.

Hyvinvointialueet tunnistavat alueellaan järjestölähtöiset apu- ja toimintamuodot, kuten kriisikeskukset, ja tekevät niiden kanssa tiivistä yhteistyötä sekä turvaavat niiden toimintaedellytyksiä. Hyvinvointialueen tulee tehdä kumppanuussopimukset alueensa järjestöjen kanssa ja mahdollistaa sote-järjestöjen innovatiivista ja ihmisläheistä toimintaa riittävillä avustuksilla, joilla saadaan laajasti vaikutusta ja hyötyjä.

3. Hyvinvointialueiden on merkittävästi vahvistettava panosta lasten ja nuorten mielenterveyden tukemiseen

Lasten ja nuorten mielenterveyspalvelut ovat kriisiytyneet. Hyvinvointialueiden tulee kehittää perustason palveluja ja varhaista apua sekä järjestelmällisesti tukea myönteistä vanhemmuutta kaikissa aikuispalveluissa.

Hyvinvointialueiden tulee vahvistaa mielenterveyttä tukevaa ja ongelmia korjaavaa työtä varhaiskasvatuksessa, kouluissa ja oppilaitoksissa unohtamatta yhteisöllisen oppilashuollon arvoa.
Opiskeluhuollon kokonaisuuden kehittämiseksi ja johtamiseksi yhteistyössä oppijoiden, kuntien ja oppilaitosten kanssa hyvinvointialueen tulee luoda selkeät yhteistyörakenteet kaikissa lasten, nuorten ja perheiden palveluissa. Hyvinvointialueiden tulee järjestelmällisesti tukea myönteistä vanhemmuutta kaikissa aikuispalveluissa.

4. Hyvinvointialueiden tulee aidosti osallistaa asukkaita mielenterveystyöhön

Mielenterveyttä ei voi edistää eikä toimivia palveluja kehittää ilman asukkaiden osallistumista. Asukas- ja asiakasosallisuus ja vaikutusmahdollisuuksien vahvistaminen tukevat mielenterveyttä sekä yksilön että yhteisön tasolla.

Hyvinvointialueiden tulee suunnitelmallisesti edistää asukkaiden esteetöntä osallistumista mielenterveyden edistämiseen sekä palveluiden ideointiin, yhteiskehittämiseen, toteuttamiseen ja arviontiin julkisilla kuulemisilla, raadeilla ja neuvostoilla sekä digitaalisissa kanavissa ja osallistavalla budjetoinnilla.

5. Hyvinvointialueiden tulee taata nopea hoitoon pääsy mielenterveyden ongelmissa

Sote-palveluiden kipukohta on mielenterveyspalveluiden heikko saavutettavuus. Yli puolet suomalaisista kokee jossakin vaiheessa elämäänsä mielenterveyden häiriön, mutta vain puolet mielenterveyden häiriötä sairastavista saa tarvitsemaansa hoitoa. Jokaiselle ihmiselle tulee olla tarjolla pääsy matalan kynnyksen keskusteluapuun mahdollisimman pian. Hyvinvointialueiden tulee toteuttaa terapiatakuu, joka mahdollistaa psykoterapiaan tai muuhun psykososiaaliseen hoitoon piiriin pääsemisen neljän viikon sisällä.

6. Hyvinvointialueiden tulee kohdistaa resursseja yhdenvertaisesti väestön tarpeen mukaan

Mielenterveyden ongelmat ovat uusi kansantautimme, merkittävin työkyvyttömyyden aiheuttaja ja syrjäytymisen syy. Silti kuntien terveydenhuollon käyttömenoista vain 5 % on kohdistettu mielenterveyspalveluihin. Hyvinvointialueiden tulee kohdistaa resursseja mielenterveyden häiriöiden ehkäisyyn ja hoitoon yhdenvertaisesti fyysisten sairauksien kanssa. Tämä edellyttää mielenterveystyön resurssien merkittävää vahvistamista.

Kohdentamalla resursseja väestön terveystarpeiden mukaisesti hyvinvointialueet saavuttavat maksimaalisen terveyshyödyn rajallisilla resursseilla.

Sivua muokattu 1.12.2021

# data[].attributes.attachment_link.title
MIELI ry:n aluevaalitavoitteet 2022: Aluevaalit ovat mielenterveysvaalit

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielenterveyden edistäminen on investointi. MIELI ry:n tavoitteena on, että aluevaaleissa mielenterveys nousee hyvinvointialueen hyvinvointia ja terveyttä edistävän työn keskiöön. Mielenterveyden ongelmat ovat nousseet merkittävimmäksi työkyvyttömyyden aiheuttajaksi ja ne uhkaavat nuorten hyvinvointia. Yhä useampi Suomessa asuva kokee masennus- ja ahdistusoireita, ja mielenterveyden häiriöt ovat yleisiä. Mielenterveysperusteiset sairauslomat ovat yleistyneet: jo yksi kolmesta sairauslomapäivästä johtuu heikentyneestä mielenterveydestä.

# data[].attributes.body
Tässä kimpassa ovat Aivoliitto, Filha, Hengitysliitto, Suomen Diabetesliitto, Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, Suomen Mielenterveysseura, Suomen Sydänliitto ja Syöpäjärjestöt.  Tarttumattomien_aluevaalitavoitteet_2022.pdf (tarttumattomat.fi)

# data[].attributes.body
Vammaisjärjestöjen ja -toimijoiden verkosto järjesti vaalipaneelin, joka tallennettiin. Tallenne on katsottavissa tästä.

# data[].attributes.body
Näkövammaisten liiton aluevaaliteesit 2022 | Näkövammaisten liitto (nkl.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 Vammaispalvelut ovat näkövammaista ihmistä varten

Riittävät ja omaan elämäntilanteeseen sopivat vammaispalvelut takaavat arjen sujumisen.

Henkilökohtaisen avun ja kuljetuspalveluiden on palveltava näkövammaisen arkea. Palveluiden on joustettava, ei ihmisen.

YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimus, artikla 19:

Eläminen itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä velvoittaa kuntia tehokkaisiin ja asianmukaisiin toimiin vammaisten täysimääräisen osallisuuden ja omien elämänvalintojen toteuttamiseksi ja edistämiseksi. Kuntien on varmistettava vammaisen ihmisen yksilöllisiä tarpeita ja elämäntilanteita vastaavat palvelut. Vammaisuus ei ole sidottu tiettyihin diagnooseihin, ikään tai toimintarajoitteisiin, vaan se tulee määritellä suhteessa ympäröivään yhteiskuntaan ja siellä esiintyviin asenteisiin ja esteisiin.

2 Apuvälineet ja kuntoutus edistävät näkövammaisen itsenäisyyttä

Apuvälineitä ovat esim. puhuvat ja suurentavat laitteet, valkoinen keppi ja opaskoira.

Apuvälineitä ja kuntoutusta pitää saada yksilöllisen tarpeen ja elämäntilanteen mukaan.

YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimus, artikla 26:

Apuvälineiden ja kuntoutuksen avulla on taattava ja säilytettävä vammaisen ihmisen mahdollisimman suuri itsenäisyys ja täysimääräinen ruumiillinen, henkinen, sosiaalinen ja ammatillinen kyvykkyys. Vammaisen ihmisen on saatava kuntoutus mahdollisimman lähellä asuinpaikkaansa. Terveydenhuollon tulee myös edistää kehittyvän apuvälineteknologian saatavuutta, tuntemusta ja käyttöä.

3 Palvelua on saatava muuallakin kuin netissä

Palveluissa on voitava asioida aina myös puhelimitse ja tapaamalla henkilökohtaisesti.

Hyvinvointialueen verkkopalveluiden on oltava näkövammaiselle saavutettavia ja helppokäyttöisiä.

Yhdenvertaisuuslaki, 5 § ja 15 §:

Hyvinvointialueiden tulee edistää yhdenvertaisuutta kaikessa toiminnassaan. Tämä tarkoittaa kaikkien eri käyttäjäryhmien huomioimista palveluissa ja asioinnissa. Tarvittaessa vammaisen ihmisen asiointia tai palvelua on mukautettava. Olennaista on huomioida eri tavalla vammaiset ihmiset asiakkaina jo etukäteen. Tämä koskee niin ajanvarausta, potilasohjeita, asioinnin ja toimipisteiden esteettömyyttä ja saavutettavuutta ja potilastyötä.

Näkövammaisia ihmisiä on Suomessa noin 55 000. He ovat eri ikäisiä ja erilaisissa elämäntilanteissa. Yhteistä heille on näkövamma, josta seuraa arjen haasteita ja palveluntarpeita.

Suomalaisista yli 65-vuotiaita on jo lähes 1 256 000 ihmistä. Näkövammaisista yli 75 prosenttia on ikääntyneitä eli 65-vuotiaita ja sitä vanhempia. Yhteensä tämä tarkoittaa 45 000 ihmistä. Vanheneva väestö on iso joukko. Mitä enemmän ikää tulee, sitä tärkeämpää on, että palvelut toimivat sekä verkossa että livenä.

Verkkopalveluja käyttävät kaikenikäiset ihmiset. Myös ikääntyneet käyttävät verkkopalveluja yhä enemmän: viimeisen kolmen kuukauden aikana 65-74-vuotiaista jopa 88 prosenttia ja useita kertoja päivässä 62 prosenttia. Vastaavat luvut 75-89-vuotiaissa ovat 51 prosenttia ja 30 prosenttia. (Tilastokeskus.)

Toimivat ja helppokäyttöiset verkkopalvelut ovat näkövammaisille ihmisille yhtä tärkeitä kuin kaikille muillekin. Vaikka verkkopalveluiden saavutettavuudesta säädetään digipalvelulailla, ja saavutettavuus on parantunut, suurin osa näkövammaisista kokee saavutettavuuskriteeritkin täyttävät verkkopalvelut edelleen haastaviksi käyttää ja 15 % katsoo, että saavutettavuus on jopa heikentynyt .

Työikäisiä näkövammaisia on noin 10 000 ja heistä työelämässä, joko kokoaikaisena tai osittain, on reilut 41 prosenttia. Heille oikea-aikaiset ja omiin tarpeisiin sopivat ja saavutettavat palvelut ovat työssä pysymisen ja osallistumisen perusedellytyksiä. Tällaisia ovat esimerkiksi kuljetuspalvelut ja henkilökohtainen apu sekä saavutettavat verkkopalvelut. Samat asiat luovat perustan näkövammaisten lasten ja nuorten koulunkäynnille, opiskelulle ja osallistumiselle. Siksi onkin huolestuttavaa, että vuonna 2020 lähes 48 prosenttia 20 vuotta täyttäneistä vammaispalvelujen tarpeessa olevista koki, että ei saanut lainkaan tarvitsemaansa palvelua tai että se ei ollut riittävää ( Sotkanet.fi ).

Vammaisten ihmisten ihmisoikeuksista ja osallisuudesta on säädetty YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa. Sopimus velvoittaa huomioimaan vammaisten ihmisten erityistarpeet ja takaamaan vammaisille samat yhteiskunnallisen osallistumisen mahdollisuudet kuin kaikille muillekin. Toimivat vammaispalvelut jokaiselle niitä tarvitsevalle, eri puolella Suomea lähes 150 000 ihmiselle, mahdollistavat osallisuuden ja itsenäisyyden.

Myös yhdenvertaisuuslaki velvoittaa kaikkien ihmisten ja erilaisten käyttäjäryhmien huomioimista, kun palveluja toteutetaan.

Näkövammaisia ihmisiä ja näkövammaisjärjestöjä kuuntelemalla ja yhteistyötä tekemällä taataan parhaiten näkövammaisten ihmisten hyvinvoinnin, terveyden ja osallisuuden toteutuminen koko Suomessa ja sen 21 hyvinvointialueella.

järjestöjohtaja Sari Kokko
sari.kokko@nkl.fi
p. 09 3960 4574

viestinnän asiantuntija Marika Mäkinen
marika.makinen@nkl.fi
p. 09 3960 4652 (haastattelupyynnöt)

Seuraa somessa:
#saavutettavuus
#esteettömyys
#HenkilökohtainenPalvelu
#vammaispalvelut
#aluevaalit
#hyvinvointi
#terveys
#osallisuus
#yhdenvertaisuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Riittävät ja omaan elämäntilanteeseen sopivat vammaispalvelut takaavat arjen sujumisen. Henkilökohtaisen avun ja kuljetuspalveluiden on palveltava näkövammaisen arkea. Palveluiden on joustettava, ei ihmisen. YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimus, artikla 19: Eläminen itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä velvoittaa kuntia tehokkaisiin ja asianmukaisiin toimiin vammaisten täysimääräisen osallisuuden ja omien elämänvalintojen toteuttamiseksi ja edistämiseksi.

# data[].attributes.body
Hyvinvointialueilla voidaan parantaa mielenterveysomaisten arkea monella tavalla. Seuraavassa FinFamin kokoamat aluevaalikysymykset, joita voit käyttää vaikuttamisen tukena ja joiden avulla voit käydä keskustelua siitä, miten varmistetaan mielenterveysomaisten asema ja palvelut hyvinvointialueilla.
https://finfami.fi/aluevaalit-2022/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Mielenterveysomaisten keskusliitto - FinFami ry

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten vaikutat siihen, että hyvinvointialueesi mielenterveyspalveluissa tarjotaan tukea myös sairastuneen omaisille ja lähipiirille?

Arviolta yli 400 000 suomalaista hoivaa mielenterveysongelmista kärsivää läheistään. Näistä mielenterveysomaisista lähes puolet (46 %) on vaarassa masentua itse.
Hyvinvointialueiden tavoittelema ehkäisevä ja ennakoiva työ edellyttää mielenterveysomaisten tilanteen ja tuen tarpeen tunnistamisen. Sairastuneen läheiset tulee ohjata omaisen omaa hyvinvointia vahvistavan vertaistuen piiriin.

Omaisten huomioiminen palveluissa on ehkäisevää mielenterveystyötä parhaimmillaan ja vahvistaa palveluiden oikea-aikaisuutta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aluevaalit 2022 - Mielenterveysomaisten keskusliitto - FinFami ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten vaikutat siihen, että hyvinvointialueesi mielenterveyspalveluissa tarjotaan tukea myös sairastuneen omaisille ja lähipiirille? Arviolta yli 400 000 suomalaista hoivaa mielenterveysongelmista kärsivää läheistään. Näistä mielenterveysomaisista lähes puolet (46 %) on vaarassa masentua itse. Hyvinvointialueiden tavoittelema ehkäisevä ja ennakoiva työ edellyttää mielenterveysomaisten tilanteen ja tuen tarpeen tunnistamisen. Sairastuneen läheiset tulee ohjata omaisen omaa hyvinvointia vahvistavan vertaistuen piiriin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa Puhutaan rahasta ja hyvinvointialueista -webinaariin
1.12.2021 klo 13-15.30

Hyvinvointialueet aloittelevat toimintaansa, aluepäättäjät valitaan vuoden 2022 alussa. Kuinka varmistamme, että meillä todella on jatkossa hyvinvointialueita pahoinvointialueiden sijaan?

Tule kuulemaan ratkaisuista kansalaisten hyvinvoinnin kehittämiseksi Puhutaan rahasta ja hyvinvointialueista -webinaariin 1.12.2021 klo 13-15.30. Webinaarin järjestää Tarttumattomat -järjestöverkosto.

Mukaan pääset täyttämällä ilmoittautumislomakkeen. Varaathan ajankohdan kalenteriisi, saat osallistumislinkin sähköpostiisi lähempänä tilaisuutta.
WEBINAARIN OHJELMA:
13.00-13.15 Herätys! Hyvinvointi- vai pahoinvointialue?
Toiminnanjohtaja Mika Pyykkö, Aivoliitto ry
Muutosjohtaja Jaakko Herrala, Pirkanmaan hyvinvointialue, sote-palvelutuotanto ja ICMT

13.15-13.30 Hyvinvointia ei synny ilman rakenteita
Tapani Kauppinen, kehittämispäällikkö, hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL

13.30-13.50 Hyvinvointi elinvoiman takeena: Eurot ja inhimillinen näkökulma on mahdollista yhdistää - investoimalla säästöä
Petri Hilli, Vaikuttavuusinvestoimisen osaamiskeskus, TEM

13.50-14.50 Tätä on hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen käytännössä - alueelliset esimerkit

Hyvinvointikertomus strategisena työkaluna alueellisessa hyte-työssä, Sanna Koste, kehittämispäällikkö, Kymsote, hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen

Järjestöt mukana hyvinvointia tuottamassa, Marjut Suo, erityisasiantuntija, KeuSote, Hyvinvointi, terveys ja asiakkuudet

Tietoon perustuva kehittäminen: Huono-osaisuus Suomessa - karttasovelluksen käyttökokemuksia, Joakim Zitting, tutkija-kehittäjä, Diak

Vaikuttavaa elintapaohjausta koko perheelle: Neuvokas perhe - toimintamalli, kehittämispäällikkö Terhi Koivumäki, Suomen Sydänliitto ry

14.50-15.10 Kommenttipuheenvuorot: Kansallinen ohjaus vai alueelliset toimet - kuinka alueiden toimiva hyte-työ varmistetaan käytännössä?

Sari Raassina, johtaja, sosiaali- ja terveysyksikkö, Kuntaliitto

Merja Mäkisalo-Ropponen, kansanedustaja

Noora Heinonen, finanssineuvos, valtiovarainministeriö

15.10-15.30 Keskustelu ja tilaisuuden päätös

# data[].attributes.attachment_link.title
Puhutaan rahasta ja hyvinvointialueista -webinaari 1.12.2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinvointialueet aloittelevat toimintaansa, aluepäättäjät valitaan vuoden 2022 alussa. Kuinka varmistamme, että meillä todella on jatkossa hyvinvointialueita pahoinvointialueiden sijaan? Tule kuulemaan ratkaisuista kansalaisten hyvinvoinnin kehittämiseksi Puhutaan rahasta ja hyvinvointialueista -webinaariin 1.12.2021 klo 13-15.30. Webinaarin järjestää Tarttumattomat -järjestöverkosto. Mukaan pääset täyttämällä ilmoittautumislomakkeen. Varaathan ajankohdan kalenteriisi, saat osallistumislinkin sähköpostiisi lähempänä tilaisuutta. WEBINAARIN OHJELMA: 13.00-13.15 Herätys!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvinvointialueiden perustamisen myötä Suomessa järjestämään upouudet vaalit. Aluevaaleissa valitaan 69 aluevaltuutettua päättämään siitä, miten me keskisuomalaiset saamme jatkossa sosiaali- ja terveyspalveluita sekä pelastustoimen palveluita alueellamme.

Aluevaalien vaalipäivä on sunnuntai 23.1.2022. Ennakkoäänestys järjestetään kotimaassa 12.-18.1.2022 ja ulkomailla 12.-15.1.2022.

Aluevaltuutetun opas

Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisema Aluevaltuutetun opas tarjoaa kattavan tietopaketin aluevaltuuston ja valtuutettujen tehtävistä. Opas on suunniteltu aluevaltuutettujen ja aluevaaleissa ehdolle asettuvien tietolähteeksi ja työn tueksi.

Aluevaltuutetun oppaan löydät Sosiaali- ja terveysministeriön verkkosivulta (PDF).

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinvointialueiden perustamisen myötä Suomessa järjestämään upouudet vaalit. Aluevaaleissa valitaan 69 aluevaltuutettua päättämään siitä, miten me keskisuomalaiset saamme jatkossa sosiaali- ja terveyspalveluita sekä pelastustoimen palveluita alueellamme. Aluevaalien vaalipäivä on sunnuntai 23.1.2022. Ennakkoäänestys järjestetään kotimaassa 12.-18.1.2022 ja ulkomailla 12.-15.1.2022. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisema Aluevaltuutetun opas tarjoaa kattavan tietopaketin aluevaltuuston ja valtuutettujen tehtävistä.

# data[].attributes.body
Kuntien valtuutettujen käyttöön tarkoitettu valtuustoaloitepohja, jonka avulla valtuutetut voivat vahvistaa omassa kunnassaan järjestötoiminnan mahdollisuuksia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SOSTE on tehnyt kuntien valtuutettujen käyttöön valtuustoaloitepohjan, jonka avulla valtuutetut voivat vahvistaa omassa kunnassaan järjestötoiminnan mahdollisuuksia.

Sosiaali- ja terveysjärjestöissä tehdään arvokasta työtä, jolla on suuri merkitys apua tarvitsevien ihmisten elämään: lasten, nuorten, iäkkäiden, päihde- ja mielenterveysongelmaisten, vähemmistöjen, vammaisten, pitkäaikaissairaiden ja pitkäaikaistyöttömien. Nyt on tärkeä aika varmistaa, että tähän työ ei lopu tai siihen ei tule katkoja uusien hyvinvointialueiden käynnistysvaiheessa.

Lisätietoja: Ulla Kiuru, Yhteiskuntasuhdepäällikkö

VALTUUSTOALOITE:

Järjestöjen toimintaedellytysten varmistaminen sote-uudistuksen toimeenpanovaiheessa

Sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen uudistus vaikuttaa sote-järjestöjen toimintaan. Toimintaympäristön muutos haastaa järjestöt rakentamaan yhteistyötä hyvinvointialueiden ja kuntien kanssa. Järjestöjen toiminnalla edistetään ja vahvistetaan asukkaiden hyvinvointia, terveyttä ja turvallisuutta. Järjestöjen toiminta täydentää julkisia palveluita. Järjestöjen tarjoama tuki voi olla esimerkiksi osa palveluketjua tai -kokonaisuutta. Järjestöjen toiminnan tukeminen on myös jatkossa kuntien vastuulla, koska hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen on yhä edelleen myös kuntien vastuulla.

Monet Suomen kunnat eivät vielä tiedä, miten ne aikovat jatkaa järjestöjen avustamista vuonna 2023 sen jälkeen, kun soten ja pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy hyvinvointialueille. Tämä tieto käy ilmi marraskuussa julkaistun SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry:n ja alueellisten verkostojärjestökumppaneiden muodostaman Järjestöjen sote-muutostuen kyselystä. Kunnille suunnatun kyselyn mukaan noin kolmasosa kunnista ei tiedä miten avustaminen jatkuu hyvinvointialueiden rinnalla.

On tärkeää, että näistä toimintatavoista sovitaan yhdessä hyvinvointialueen kanssa niin, etteivät järjestöjen toimintamahdollisuudet vaarannu muutosvaiheessa. Käytännössä tämä tarkoittaa muun muassa tilojen käytön varmistamista, järjestöavustuksien turvaamista sekä kuntien ja hyvinvointialueiden välisestä työnjaosta sopimista.
Esitän/Esitämme, että vuoden 2022 aikana kunta/kaupunki

laatii yhdessä tulevan hyvinvointialueen kanssa toimintaperiaatteet järjestöjen tukemisesta, joilla turvataan järjestöjen toimintaedellytykset myös tulevaisuudessa.

määrittelee vastuutahot, joille kuuluu kunnassa/kaupungissa jatkossa järjestöjen tukeminen.

Valtuutetun nimi, päivämäärä ja paikkakunta
FULLMÄKTIGEININITIATIV:

Tryggandet av organisationernas verksamhetsförutsättningar i social- och hälsovårdsreformens verkställighetsskede

Reformen av social- och hälsovården samt räddningsväsendet påverkar social- och hälsovårdsorganisationernas verksamhet. Förändringen i verksamhetsomgivningen utmanar organisationerna att bygga samarbete med välfärdsområdena och kommunerna. Med organisationernas verksamhet främjas och stärks invånarnas välfärd, hälsa och trygghet. Organisationernas verksamhet kompletterar de offentliga tjänsterna. Det stöd som organisationerna erbjuder kan vara exempelvis en del av en servicekedja eller - helhet. Att stöda organisationernas verksamhet kommer också i fortsättningen att vara kommunernas ansvar, eftersom också främjandet av välfärd och hälsa fortsättningsvis är på deras ansvar.

Många av Finlands kommuner vet inte ännu hur de tänker fortsätta med organisationernas understöd efter år 2023 när social- och hälsovården samt räddningsväsendet har förflyttats till välfärdsområdena. Denna information kom fram i en enkät som SOSTE Finlands social och hälsa r.f. och projektet "Järjestöjen sote-muutostuki" publicerade i november. Enkäten som riktade sig till kommunerna visade att cirka en tredjedel av kommunerna inte vet hur understödet fortsätter jämte välfärdsområdena.

Det är viktigt att man kommer överens om dessa verksamhetspraxis tillsammans med välfärdsområdet så att inte organisationernas verksamhetsmöjligheter riskeras i brytningsskeendet. I prakten betyder detta bland annat att säkra användning av utrymmen, garantera organisationsunderstöd samt besluta om kommunernas och välfärdsområdenas ansvar.
Jag/ Vi föreslår att kommunen/ staden under 2022

formulerar tillsammans med kommande välfärdsområde om verksamhetsprinciperna gällande stöd till organisationerna. Med dessa principer tryggar man organisationernas verksamhetsförutsättningar också i framtiden.

beslutar om ansvarsaktörer, som hör till kommunen/staden och som i fortsättningen ska stöda organisationerna.

Fullmäktigeledamotens namn, datum och ort

# data[].attributes.attachment_link.description
SOSTE on tehnyt kuntien valtuutettujen käyttöön valtuustoaloitepohjan, jonka avulla valtuutetut voivat vahvistaa omassa kunnassaan järjestötoiminnan mahdollisuuksia. Sosiaali- ja terveysjärjestöissä tehdään arvokasta työtä, jolla on suuri merkitys apua tarvitsevien ihmisten elämään: lasten, nuorten, iäkkäiden, päihde- ja mielenterveysongelmaisten, vähemmistöjen, vammaisten, pitkäaikaissairaiden ja pitkäaikaistyöttömien. Nyt on tärkeä aika varmistaa, että tähän työ ei lopu tai siihen ei tule katkoja uusien hyvinvointialueiden käynnistysvaiheessa.

# data[].attributes.body
Maailman onnellisin maa, jossa päihdeongelma koskettaa jokaista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ehkäisevän päihdetyön vaalitavoitteet ja ratkaisut hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen hyvinvointialueilla.

Haluamme vaikuttaa erityisesti seuraaviin teemoihin tarjoamalla tietoa ja ratkaisuja.

Tavoite 1: Ehkäisevä päihdetyö toteutuu sosiaali- ja terveyspalveluissa

Hyvinvointialue tukee alueensa kuntia ehkäisevän päihdetyön toteuttamisessa ja kehittämisessä ja huolehtii ehkäisevän päihdetyön tehtävistä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa.

Hyvinvointialueiden tulee myös lisätä ja tukea ehkäisevän päihdetyön osaamista tehtävissään.

Ehkäisevä päihdetyö ei keskity vain alkoholiin ja tupakkatuotteisiin, vaan siihen kuuluvat myös rahapelaaminen, huumeet ja lääkkeet.

Tavoite 2: Hyvinvointialueen rakenteet ja hallinto edistävät ehkäisevää päihdetyötä

Hyvinvointialueiden lakisääteinen tehtävä on esittää ja edistää ehkäisevää päihdetyötä

hallinnossaan. Ehkäisevää päihdetyötä tulee johtaa ja sille on luotava rakenteet.

Hyvinvointialueille nimetään ehkäisevän päihdetyön koordinaattori, joka toimii yhteistyössä kuntien ja järjestöjen kanssa.

Hyvinvointialueille nimetään järjestökoordinaattori, joka hoitaa vakituisesti järjestöyhteistyötä.

Hyvinvointialueen strategiassa näkyy ehkäisevä päihdetyö ja järjestöjen merkitys.

Ehkäisevän päihdetyön rooli osana sosiaalisesti kestävää kehitystä tunnistetaan.

Tavoite 3: Asukkaat ja järjestöt osallistuvat hyvinvointia edistävään työhön

Hyvinvointialueiden tulee lain mukaan edistää asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia, jotta päihdehaitat vähenisivät.

Alueellista Pakka-mallia toteutetaan yhteistyössä kuntien ja järjestöjen kanssa.

Järjestökoordinaattorin työ tukee osallisuutta ja mahdollistaa kuntalaisten ja järjestöjen osallistumisen sote-palvelujen kehittämiseen.

Tavoite 4: Ehkäisevää päihdetyötä tehdään yli sektorirajojen

Hyvinvointialueen tehtävä on huolehtia toimien yhteensovittamisesta kunnan, hyvinvointialueen, viranomaisten, elinkeinoelämän ja yhteisöjen kanssa. Ehkäisevää päihdetyötä tehdään niin varhaiskasvatuksessa ja opetuksessa, työllisyyden hoidon ratkaisuissa, vapaa-ajan ja kulttuuripalveluissa kuin sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmissä. Järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö on työtä usein juuri yhdyspinnoilla. Järjestöt kohtaavat ja tukevat niitä ihmisiä, joilla on suurin riski pudota palvelujärjestelmien ulkopuolelle.

Varmistetaan, että eri ikäryhmien tarpeet huomioidaan aina lapsista ikääntyviin. Huomioidaan myös läheisten tarpeet.

Huomioidaan ehkäisevä päihdetyö alueellisissa opiskeluhuoltosuunnitelmissa. Varmistetaan, että opiskeluhuoltolain mukainen yhteisöllinen ja ehkäisevä työ jatkuu koulujen ja opiskeluhuollon yhteistyönä.

Tule mukaan!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ehkäisevän päihdetyön vaalitavoitteet ja ratkaisut hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen hyvinvointialueilla. Haluamme vaikuttaa erityisesti seuraaviin teemoihin tarjoamalla tietoa ja ratkaisuja. Hyvinvointialue tukee alueensa kuntia ehkäisevän päihdetyön toteuttamisessa ja kehittämisessä ja huolehtii ehkäisevän päihdetyön tehtävistä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa. Hyvinvointialueiden tulee myös lisätä ja tukea ehkäisevän päihdetyön osaamista tehtävissään.

# data[].attributes.headline
Allianssi: Nuorisoalan aluevaaliteesit ja nuorten näkökulmat 

# data[].attributes.subject
Allianssi: Nuorisoalan aluevaaliteesit ja nuorten näkökulmat 

# data[].attributes.body
Nuorisoalan yhteiset aluevaaliteesit ja materiaalipaketti. Lisäksi nuorille suunnattua, selkeää tietoa aluevaaleista ja niiden merkityksestä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aluevaaleissa päätetään siitä, kuinka nuoret selviävät koronakriisistä

Nuorten mielenterveys on ollut korona-aikana valtavalla koetuksella. Yksinäisyys, uupumus ja psyykkinen oireilu ovat lisääntynteet ja nuorten jaksaminen on ollut yksi valtakunnan ykköshuolista. Nyt meillä kaikilla, jotka ovat pandemian keskellä olleet huolissaan nuorten ahdingosta, on viimein mahdollisuus tehdä jotain. Aluevaaleissa 23.1.2022 päätetään siitä, miten nuoret selviävät koronakriisistä.

Sillä siitä aluevaaleissa on ennen kaikkea kyse: Saavatko nuoret apua ja tukea? Onko kouluterveydenhoitajalle tai kuraattorille vapaita aikoja? Pääseekö mielenterveysongelmista keskustelemaan ajoissa? Joutuuko tukea tarvitseva nuori seilaamaan luukulta luukulle ja jonosta jonoon vai saako avun nopeasti ja läheltä?

Nuoret tarvitsevat nyt tukea ja liittolaisia enemmän kuin vuosiin. Nuorisoalan vaalitavoitteita toteuttamalla uudet hyvinvointialueet ja niiden päättäjät varmistavat, että ovat nuorten puolella.

Aluevaalit pähkinänkuoressa

Aikataulu

Ensimmäiset aluevaalit käydään alkuvuodesta 2022. Aluevaalilautakunnat vahvistavat ehdokasasettelun ehdokasnumeroineen 23.12.2021 ja varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina 23.1.2022.

Miksi ja missä vaalit käydään?

Sote-uudistuksen myötä hallintoon rakennetaan kolmas taso, jolla on omat valtuustonsa.

Vaalipiirinä aluevaaleissa on hyvinvointialue, joita on yhteensä 21. Ehdokkaat asetetaan koko hyvinvointialueelle, äänestäjät äänestävät oman hyvinvointialueensa ehdokkaita.

Ääntenlaskenta suoritetaan samalla tavalla, kuin kuntavaalien ääntenlaskenta. Vaalitulos lasketaan hyvinvointialuekohtaisesti.

Nuorten mielenterveyspalvelut kaipaavat ratkaisuja

Nuorten mielenterveyspalveluiden suurimmat ongelmat ovat matalan kynnyksen palvelujen saatavuus ja järjestelmän pirstaleisuus. Suomessa ei ole panostettu riittävästi nuorten perustason mielenterveyspalveluihin, jolloin ongelmia ei tunnisteta ajoissa ja hoitoon pääsy pitkittyy.

Nuorten palveluketjut ovat pirstaleisia ja nuoret saavat mielenterveysongelmiin erilaista apua riippuen alueesta, paikkakunnasta, koulusta, oppilaitoksesta tai jopa ammattihenkilöstä. Pahimmillaan apu jää kokonaan saamatta.

Mielenterveyden haasteet ovat nuorten yleisin terveysongelma. Eri tutkimusten mukaan 20-25 % nuorista kärsii jostakin mielenterveyden häiriöstä. Kolme neljäsosaa mielenterveysongelmista puhkeaa ennen 25 vuoden ikää ja noin puolet jo ennen 14. ikävuotta. Myös itsetuhoisuus yleistyy nuoruusiässä. Vakavia ja toistuvia itsemurha-ajatuksia on 10-15 prosentilla nuorista. Nuorista 3-5 prosenttia on yrittänyt itsemurhaa.

Pandemia-aika on lisännyt nuorten psyykkistä pahoinvointia. 15-29 -vuotiaiden hakeutuminen mielenterveysavun piiriin on lisääntynyt merkittävästi marraskuun 2020 jälkeen. Allianssin ja MTV Uutisten kyselyssä (2/2021) 75 % nuorista kertoi koronan heikentäneen heidän henkistä hyvinvointiaan. Allianssin ja MTV Uutisten kyselyssä (4/2021) enemmistö nuorisoalan ammattilaisista näkee nuorten yksinäisyyden lisääntyneen ja syrjäytymisriskin kasvaneen. Vastaajista 59 % arvioi nuorten syrjäytymisen kasvaneen jonkin verran ja 28 % erittäin paljon.

Nuorisoalan aluevaalitavoitteet: Miten tehdään nuorille hyvä sote?

Tavoite 1: Nuorten mielenterveyspalvelut kuntoon - terapiatakuu toimimaan!

Palvelut saataville
Hyvinvointialueiden lisättävä resursseja nuorten perustason mielenterveyspalveluihin, erityisesti oppilas- ja opiskelijahuoltoon. Valtakunnallisten suositusten lääkäreiden, koulupsykologien, terveydenhoitajien määrästä tulee täyttyä joka alueella.

Palveluketjut kuntoon
Hyvinvointialueen tehtävä osana palvelustrategiaansa selkeä suunnitelma siitä, miten mielenterveysongelmista kärsivää nuorta autetaan, miten palveluista toiseen siirtyminen tapahtuu ja miten palvelut sovitetaan yhteen kuntien kanssa.

Tavoite 2: Nuorten palveluketjut toimimaan!

Hyvinvointialueiden ja kuntien välinen yhteistyö kuntoon
Hyvinvointialueille siirtyy suuri määrä palveluita: kaikki terveyskeskuksista erikoissairaanhoitoon ja neuvoloista vanhuspalveluihin on jatkossa kuntien sijaan hyvinvointialueiden vastuulla. Kuntiin jää kuitenkin paljon tärkeitä palveluita: esimerkiksi sivistystoimi, koulut, harrastukset, nuorisotyö ja työllisyyspalvelut kuuluvat kuntien hoidettavaksi. Siksi onkin tärkeää, että hyvinvointialueiden ja kuntien välinen yhteistyö toimii saumattomasti. Erityisen tärkeää se on nuorten kannalta, sillä nuorten arki pyörii pitkälti koulun, harrastusten ja nuorisotyön ympäristössä. On varmistettava, että apua tarvitsevan nuoren tukiverkko ei katkea kunnan ja hyvinvointialueen välisellä rajalla, vaan esimerkiksi koulun tai nuorisotyön piiristä alkava palveluketju jatkuu sujuvasti myös sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Tavoite 3: Nuorisovaltuustoille aidot vaikuttamismahdollisuudet

Nuorisovaltuustojen ääni kuuluviin
Nuorisovaltuustoille on varmistettava puhe- ja läsnäolo-oikeus hyvinvointialueen keskeisiin toimielimiin. Nuoret, alle 18-vuotiaat ovat ainoa ryhmä, jotka eivät voi itse asettua ehdolle vaaleissa tai äänestää edustajaansa hyvinvointialueen valtuustoon, joten nuorisovaltuuston puhe- ja läsnäolo-oikeus on välttämätöntä.

Tavoite 4: Maksuton ehkäisy kaikille alle 25-vuotiaille

Maksuttoman ehkäisyn tarjoaminen
Jokaisella nuorella tulee olla oikeus ja mahdollisuus pitää huolta omasta seksuaaliterveydestään. Maksuton ehkäisy on todistetusti toimiva tapa vähentää terveyseroja ja raskaudenkeskeytyksiä sekä lisätä nuorten hyvinvointia. Tällä hetkellä osa kunnista tarjoaa kaikki ehkäisymenetelmät maksutta ja osa rajoitetusti erilaisin ehdoin. Asiaa tutkineet lääkärit suosittelevatkin maksutonta ehkäisyä kaikille alle 25-vuotiaille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aluevaalivaikuttaminen: Nuorille hyvä sote - Allianssi

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten mielenterveys on ollut korona-aikana valtavalla koetuksella. Yksinäisyys, uupumus ja psyykkinen oireilu ovat lisääntynteet ja nuorten jaksaminen on ollut yksi valtakunnan ykköshuolista. Nyt meillä kaikilla, jotka ovat pandemian keskellä olleet huolissaan nuorten ahdingosta, on viimein mahdollisuus tehdä jotain. Aluevaaleissa 23.1.2022 päätetään siitä, miten nuoret selviävät koronakriisistä.