# data[].attributes.body
*Naisilla ei ollut äänioikeutta

*Naisilla ei ollut perintöoikeutta

*Kun nainen oli naimisissa, hänen aviomies sai päättää kaikista vaimon raha-asioista

*Ei ollut oppivelvollisuuslakia. Köyhät ja naiset eivät aina saaneet käydä koulua.

# data[].attributes.body
Canthille oli tärkeää henkinen ja persoonallinen vapaus. Mitä vapaus tarkoittaa sinulle? Kommentoi:

# data[].attributes.headline
Canth oli vahva ja moderni nainen. Tiesitkö?

# data[].attributes.subject
Canth oli vahva ja moderni nainen. Tiesitkö?

# data[].attributes.body
Nykyisin mediassa puhutaan paljon vihapuheesta ja #metoo-kampanjasta.

* ei vihapuheelle
Canth sai paljon kritiikkiä ja vihaa, koska hän naisena kirjoitti yhteiskunnan (yhteiskunta) vaikeista asioista hyvin kriittisesti.

* #metoo-kampanja:
Näytelmissään Canth kuvasi (kuvata) ja kritisoi seksuaalista häirintää.

Canthin näytelmän mieshenkilö puhuu näin:  "Ei se synti ole, jos mies halpa-arvoisen naisen viettelee (vietellä) ja onnettomaksi saattaa. Tuhannet ovat sen tehneet, eikä sitä ole heille viaksi luettu. Ei heitä siitä sakoteta (sakottaa) eikä linnaan (=vankilaan) panna." (Näytelmästä: Työmiehen vaimo)

# data[].attributes.body
Alkaa n. 00:19:00.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yllättäviä tulokulmia 175 vuotta täyttävän Minna Canthin maailmaan ja ajatteluun Juha Hurmeen, Anna-Mari Kähärän, Jenni Haukion, Merja Ylä-Anttilan ja suurkuoron äänillä ja katseilla. Suora lähetys 175-v kansalaisjuhlasta Suomen Kansallisteatterista. Tuotanto Minna Canthin seura ja Yle Kulttuuri.

Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.description
Yllättäviä tulokulmia 175 vuotta täyttävän Minna Canthin maailmaan ja ajatteluun Juha Hurmeen, Anna-Mari Kähärän, Jenni Haukion, Merja Ylä-Anttilan ja suurkuoron äänillä ja katseilla. Suora lähetys 175-v kansalaisjuhlasta Suomen Kansallisteatterista. Tuotanto Minna Canthin seura ja Yle Kulttuuri. Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.body
”Naiskysymys ei ole ainoastaan naiskysymys vaan ihmiskunnan kysymys.”

”Vapaus, tasa-arvo, rakkaus – toteutuvatko ne koskaan tässä matoisessa maailmassa?”

"Kaikkea muuta, kunhan ei vaan nukkuvaa, puolikuollutta elämää."

# data[].attributes.body
Täältä voit lukea historiaa selkokielellä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1800-luvun lopussa suomalainen yhteiskunta alkoi muuttua nopeasti. Suomen väestö kasvoi ja Suomi alkoi teollistua. Yhä suurempi osa suomalaisista oli työläisiä. Työläisillä ei ollut omaisuutta, vaan he tekivät töitä esimerkiksi kaupunkien tehtaissa. Maaseudulla asui myös paljon ihmisiä, joilla ei ollut omaisuutta. Esimerkiksi torpparit vuokrasivat peltoja talonpojilta. Vuokran he maksoivat tekemällä työtä talonpojan pelloilla. Kaikkein heikoimmassa asemassa olivat loiset. He kiersivät talosta taloon ja tekivät töitä ruokapalkalla. Yhteistä näille ihmisille oli, että he eivät kuuluneet mihinkään säätyyn. 1800-luvun lopulla suurin osa suomalaisista oli kokonaan sääty-yhteiskunnan ulkopuolella.

Suomessa tapahtui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kansallinen herääminen. Suomalaiset alkoivat ajatella, että kaikki Suomessa asuvat ihmiset muodostavat Suomen kansan. Ihmiset eivät olleet enää vain jonkin säädyn tai kyläyhteisön jäseniä, vaan he ajattelivat olevansa suomalaisia ja Suomen kansalaisia.

1800-luvun lopussa Suomeen rakennettiin paljon kouluja ja kansa alkoi sivistyä. Myös köyhien perheiden lapset saivat mennä kouluun. Opiskelun avulla ihmiset pystyivät vaikuttamaan omaan asemaansa yhteiskunnassa.

Kaikki edellä mainitut muutokset vaikuttivat siihen, että sääty-yhteiskunta hajosi 1800-luvun lopussa. Sen tilalle tuli uusi yhteiskunta, jossa kansalaiset olivat aktiivisia toimijoita. He perustivat yhdistyksiä, keskustelivat politiikasta ja yrittivät vaikuttaa yhteiskuntaan. Tällaisesta yhteiskunnasta käytetään nimeä kansalaisyhteiskunta. Kansalaisyhteiskunta tarkoittaa kaikkea kansalaisten omaa toimintaa, jolla yritetään vaikuttaa yhteiskuntaan.

Kansalaisyhteiskunnan syntyminen toi esiin myös kansan poliittiset erimielisyydet. 1800-luvun kuluessa köyhien ja rikkaiden välinen eriarvoisuus oli lisääntynyt ja tuloerot olivat kasvaneet. Suomesta oli tullut teollisen aikakauden luokkayhteiskunta. Siinä ihmisen aseman ja arvon määräsi varallisuus eli se, kuinka paljon ihmisellä oli omaisuutta. Maaseudun torpparit ja loiset sekä kaupunkien työläiset alkoivat nyt vaatia itselleen lisää oikeuksia. Hallitsevassa asemassa olevat ihmiset eivät kuitenkaan halunneet luopua omista etuoikeuksistaan. Suomen kansan kahtiajako syveni 1900-luvun alussa. Heti itsenäistymisen jälkeen Suomessa alkoi verinen sisällissota. Se murskasi sivistyneistön unelman yhtenäisestä Suomen kansasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
1800-luvun lopussa suomalainen yhteiskunta alkoi muuttua nopeasti. Suomen väestö kasvoi ja Suomi alkoi teollistua. Yhä suurempi osa suomalaisista oli työläisiä. Työläisillä ei ollut omaisuutta, vaan he tekivät töitä esimerkiksi kaupunkien tehtaissa. Maaseudulla asui myös paljon ihmisiä, joilla ei ollut omaisuutta. Esimerkiksi torpparit vuokrasivat peltoja talonpojilta. Vuokran he maksoivat tekemällä työtä talonpojan pelloilla.

# data[].attributes.body
Minna Canth oikealla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yllättäviä tulokulmia 175 vuotta täyttävän Minna Canthin maailmaan ja ajatteluun Juha Hurmeen, Anna-Mari Kähärän, Jenni Haukion, Merja Ylä-Anttilan ja suurkuoron äänillä ja katseilla. Suora lähetys 175-v kansalaisjuhlasta Suomen Kansallisteatterista. Tuotanto Minna Canthin seura ja Yle Kulttuuri.

Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.description
Yllättäviä tulokulmia 175 vuotta täyttävän Minna Canthin maailmaan ja ajatteluun Juha Hurmeen, Anna-Mari Kähärän, Jenni Haukion, Merja Ylä-Anttilan ja suurkuoron äänillä ja katseilla. Suora lähetys 175-v kansalaisjuhlasta Suomen Kansallisteatterista. Tuotanto Minna Canthin seura ja Yle Kulttuuri. Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.body
Keskustelemme Zoomissa pienryhmissä päivän teemoista (7-10).

# data[].attributes.body
Mitä sinä haluat elämältä? Mitä haluat tehdä tai saavuttaa? Mikä on sinun suuri haave tai unelma?

# data[].attributes.headline
Mitä vääryyksiä maailmassa on? Kommentoi:

# data[].attributes.subject
Mitä vääryyksiä maailmassa on? Kommentoi:

# data[].attributes.body
vääryys = epäreilu, epäoikeudenmukainen asia

# data[].attributes.body
Lue 40 minuuttia.
SANAT

vaatia 1

köyhä

raitis (adjektiivi)

raittius (substantiivi)

kokoontua 1

salko
näytelmä

yhteiskunta

puolustaa 1

salata 4

häpeä

KYSYMYKSET
MINNA CANTHIN ELÄMÄ (s.60-61)

1. Mikä oli Minna Canthin tyttönimi?

2. Miksi Minna sai lapsena käydä koulua?

3. Ketkä lapset eivät saaneet käydä koulua Minna Canthin aikana?

4. Minkä ikäinen Minna Canth oli, kun hänestä tuli yksinhuoltaja?

5. Mitä töitä Canth teki Kuopiossa? (Kirjoita 3 asiaa.)

6. Millä kielellä Canth halusi kirjoittaa?

7. Canth vaati kaikille ihmisille tasa-arvoa. Mitkä asiat olivat hänelle tärkeitä? (Kirjoita 3.)

8. Mikä oli Minnan salonki? Ketkä kävivät Minnan salongissa? Mistä siellä keskusteltiin?

9. Monesko päivä on Minna Canthin päivä?

JOS OLET NOPEA:

MINNA CANTHIN NÄYTELMÄT (s.62-63)
10. Nimeä (nimetä) kolme Canthin näytelmää.

11. Mitkä olivat Canthin näytelmien tärkeitä aiheita (aihe=teema)? Kirjoita 4 aihetta.

12. Miksi on tärkeä kertoa vakavista ja huonoista asioista?

13. Mikä oli näytelmän Kovan onnen lapsia vastaanotto?

MINNA CANTHIN KERTOMUKSET JA ROMAANIT

14. Mistä aiheista Canth kirjoitti romaaneissaan?

15. Mitä tarkoittaa ”realismi”?

# data[].attributes.body
Miten maailma olisi suvaitsevaisempi (suvaitsevainen)? Mitä jokainen voi tehdä, että maailma olisi suvaitsevainen?
Kommentoi:

# data[].attributes.headline
Katso kuvat ja lue teksti. Mieti, vastauksia, sitten keskustelkaa pienryhmissä.

# data[].attributes.subject
Katso kuvat ja lue teksti. Mieti, vastauksia, sitten keskustelkaa pienryhmissä.

# data[].attributes.body
pienryhmissä

- Mitä ajattelet tarinoista:
Kenellä on enemmän oikeuksia? Ketä kohdellaan huonosti? Miksi?

- Voiko näin tapahtua vuonna 2021? Miksi? Miksi ei? Mitä tapahtuisi vuonna 2021?

"Minusta / Minun mielestä tämä ei ole tasa-arvoista."
"Minä ajattelen, että tämä ei ole tasa-arvoista."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1/2. Minna Canth on suomalaisen kirjallisuuden realisti. Hän kritisoi naisten, työläisten ja köyhien asemaa ja oli tasa-arvon puolestapuhuja. Minna Canthista kertoo myös lukiolaisnuorten esittämä näytelmä. Ohjelma on esitetty Opettaja.tv:ssä 15.3.2008.

Käsikirjoittaja ja ohjaaja Kirsi Mattila.

Linkit ja artikkelit

Ohjelman tiedot

Alkuperäisnimi Opettaja.tv: Minna Canth

TV-lähetyksen ääniraidat suomi stereo

Katsottavissa ulkomailla

Lähetykset

Näytä lisätiedot Piilota lisätiedot

# data[].attributes.attachment_link.description
1/2. Minna Canth on suomalaisen kirjallisuuden realisti. Hän kritisoi naisten, työläisten ja köyhien asemaa ja oli tasa-arvon puolestapuhuja. Minna Canthista kertoo myös lukiolaisnuorten esittämä näytelmä. Ohjelma on esitetty Opettaja.tv:ssä 15.3.2008. Käsikirjoittaja ja ohjaaja Kirsi Mattila.

# data[].attributes.body
Eero Järnefelt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minna Canth (1844-1897) oli suomalainen kirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Canthin elämäntyö on vaikuttanut suuresti Suomen kehittymiseen tasa-arvon ja koulutuksen edelläkävijämaaksi.

Minna Canthin kuuluisimpia näytelmiä ovat Työmiehen vaimo ja Anna Liisa. Minna Canthin päivä on myös tasa-arvon päivä ja virallinen liputuspäivä.

Lehtinainen, kirjailija, liikenainen ja yhteiskunnallinen vaikuttaja

Minna Canth, alkujaan Ulrika Wilhelmina Johnsson, syntyi Tampereella 1844 vaatimattomiin oloihin. Vuonna 1853 perhe muutti Kuopioon hoitamaan Finlaysonin lankakauppaa. Canthin tyttökoulukokemukset Kuopiossa olivat turhauttavia, ja hän arvosteli niitä myöhemmin näkyvästi: tyttökouluissa syntyy käsityötaitoisia naisraukkoja, jotka kulkevat tietämättömyyden kahleissa.

Kosioikäiseksi vartuttuaan Canth haaveili, vastoin ajan yleistä tapaa, itsenäisen naisen urasta. Jyväskylässä käynnistyi vuonna 1863 kansakoulunopettajaseminaari, joka oli tie vapauteen: opettajattarena nainen saattoi elättää itsensä menemättä naimisiin. Sitä ennen naiset olivat voineet kouluttautua Suomessa vain kätilöiksi.

Canthin opinnot Jyväskylässä keskeytyivät, kun hän vastasi myöntävästi luonnontiedonopettajansa Johan Ferdinand Canthin kosintaan. Naimisissa olevan naisen ei ollut tuohon aikaan soveliasta opiskella. Miehensä toimittamien sanomalehtien myötä hän pääsi kuitenkin lehtityöhön ja ryhtyi julkaisemaan novelleja, uutisia ja yhteiskunnallisia kannanottoja.

Minna Canth odotti seitsemättä lastaan, kun hänen miehensä kuoli 1879. Hieman sen jälkeen Canth sai valmiiksi ensimmäisen näytelmänsä Murtovarkaus, ja palasi perheineen lapsuudenkotiinsa Kuopioon. Canth otti hoitaakseen lankakaupan ja avasi sen menestyksen myötä myös sekatavarakaupan. Liiketoiminta toi taloudellista turvaa, joka mahdollisti Canthin työn kirjailijana.

Kuopiossa Canthin kotitaloon Kanttilaan muodostui Minnan salonki, kirjallinen ja aatteellinen kohtauspaikka. Siellä nähtiin mm. Juhani Aho, Akseli Gallen-Kallela ja Järnefeltit sekä Sibeliukset. Myös Kuopion naisintelligenssi muodosti siellä yhteiskunnallisia kannanottojaan, joilla osallistuttiin valtakunnallisiin keskusteluihin. Kuopion konservatiivisissa piireissä salongin aatteellisesti vapaamielinen ilmapiiri aiheutti pahennusta. Canth muun muassa, henkilökohtaisesta kristinuskostaan huolimatta, kannatti uskonnonvapautta.

Canth toimi liikenaisena, kirjoittajana ja salongin emäntänä kuolemaansa saakka. Hän menehtyi vain 53-vuotiaana sydänkohtaukseen vuonna 1897.

Naisten ja vähäosaisten asialla

Minna Canth raivasi tietä naisille useilla alueilla. Hän oli ensimmäinen suomenkielinen lehtinainen, joka otti kärkevästi kantaa yhteiskunnallisia epäkohtia havaitessaan. Hänen ensimmäisen lehtikirjoituksensa otsikko oli "Tyttäriemme kasvatus".

Canth kuului koulutuksensa puolesta etuoikeutettuun naisten joukkoon, minkä hän myös tiedosti. Hänestä tulikin suomenkielisen koulutuksen pioneereja. Myös menestyvänä liikenaisena Canth oli aikanaan harvinainen tapaus.

Canth julkaisi kymmenen näytelmää, kahdeksan laajaa novellia tai kertomusta, kaksiosaisen novellikokoelman sekä pamfletin. Hän on Aleksis Kiven ohella toinen merkittävä näytelmäkirjailija ja prosaisti.

Realismin edustajana Canth halusi kuvata köyhien ja erityisesti naisten elämää sellaisena kuin se on. Kaunistelematon tyyli ei miellyttänyt kaikkia, ja Canth saikin runsaasti kritiikkiä osakseen. Hän kuitenkin tutustui itse niihin olosuhteisiin ja ihmisiin, joista kirjoitti, ja tiesi niiden olevan totta.
Keskeisiä teoksia

Työmiehen vaimo, näytelmä (1885)

Köyhää kansaa, näytelmä (1886)

Kovan onnen lapsia, näytelmä (1888)

Kauppa-Lopo, novelli (1889)

Sylvi (1893)

Papin perhe, näytelmä (1891)

Anna Liisa, näytelmä (1895)

Ensimmäinen liputuspäivän saanut nainen

2000-luvun alkupuolella sisäasiainministeriö oli saanut useita esityksiä sen puolesta, että Minna Canthin syntymäpäivä nimettäisiin yleiseksi liputuspäiväksi. Kuopiolainen Kanttilan kulttuurikeskuksen kannatusyhdistys oli lisäksi esittänyt, että päivän nimeksi tulisi Minna Canthin ja tasa-arvon päivä.

Vuonna 2003 sisäasiainministeriö antoi määräyksen, että valtion virastojen ja laitosten tulee liputtaa Minna Canthin syntymäpäivän ja tasa-arvon johdosta 19.3. Ministeriö suositti liputusta myös yleisesti.

Yleisen liputuksen suositusta jatkettiin seuraavina vuosina, ja ministeriö jäi seuraamaan sen toteutumista. Jos liputus saisi yleisen hyväksynnän, Helsingin yliopiston almanakkatoimistolle voitaisiin tehdä esitys, että päivä merkitään kalenteriin yleiseksi liputuspäiväksi.

Minna Canth ja tasa-arvo saivat vakiintuneen liputuspäivänsä vuonna 2007, ja Minna Canthista tuli kahdeksas suomalainen merkkihenkilö, joka on saanut oman liputuspäivänsä. Häntä edelsi seitsemän miestä.

Muokkaukset:
14.2.2018 Lisätty alkuun maininta Canthin näytelmistä Anna Liisa ja Työmiehen vaimo
8.3.2018 Lisätty ingressiin maininta tasa-arvon päivästä

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä 19.3.

# data[].attributes.attachment_link.description
Minna Canthin päivä on virallinen liputuspäivä.

# data[].attributes.body
pienryhmissä

"Minusta oikea vastaus on A / B /C."
"Minä luulen, että oikea vastaus on A / B / C."
"Minusta naiset saivat äänioikeuden aikaisemmin <> myöhemmin."

Minä vuonna:

1)          naiset saivat samat oikeudet opiskella yliopistossa kuin miehet?
A) 1850        B) 1892      C) 1901

2)     naiset saivat oikeuden tehdä työtä ilman miehen lupaa?               A) 1820       B) 1905       C) 1919

3)       naiset saivat äänioikeuden?     A) 1859       B) 1906        C) 1932

4)      tuli oppivelvollisuuslaki (oppi+velvollisuus+laki = kaikkien pitää opiskella)?
A) 1897      B) 1905          C) 1921

5)       tuli avioliittolaki: naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia avioliitossa: vaimolla saa olla omat rahansa, lasten äidillä on samat oikeudet kuin isällä?
A) 1870       B) 1915          C) 1929

6)      tuli uusi työlaki: naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia töissä, syrjintä on kielletty?

A) 1920       B) 1946          C) 1970

# data[].attributes.body
Mä luulen että, ihmisille ei ole mitään rajoituksia,  eli voi tehdä mitä ikinä haluaa.

# data[].attributes.body
unelmani on tehdä vanhemmistani ja maastani ylpeä, saada hyvä työ ja elää elämääni onnellisesti

# data[].attributes.body
pahinta maailmassa on se, että kaikkia ei kohdella samalla tavalla ja että rasismia on edelleen olemassa

# data[].attributes.body
1. Mikä oli Minna Canthin tyttönimi? Mina Johnson.

2. Miksi Minna sai lapsena käydä koulua? Perheellä oli rahaa kouluttaa tyttö. (Minnan isällä oli kauppa).

3. Ketkä lapset eivät saaneet käydä koulua Minna Canthin aikana? Tytöt ja köyhien perheiden lapset eivät aina saaneet käydä koulua.

4. Minkä ikäinen Minna Canth oli, kun hänestä tuli yksinhuoltaja? Hänestä tuli yksinhuoltaja, kun hän oli 35-vuotias. / Hänestä tuli yksinhuoltaja 35-vuotiaana.

5. Mitä töitä Canth teki Kuopiossa? (Kirjoita 3 asiaa.) 1) Hän hoiti perheen kauppaa. 2) Kirjailija 3) Kirjoitti sanomalehtiin (journalisti)  4) Hän käänsi tekstejä suomeksi

6. Millä kielellä Canth halusi kirjoittaa? Hän halusi kirjoittaa suomeksi.

7. Canth vaati kaikille ihmisille tasa-arvoa. Mitkä asiat olivat hänelle tärkeitä? (Kirjoita 3.)

1) tyttöjen koulutus 2) raittius 3) auttaa köyhiä ja työläisiä 4) oma usko (mutta hän arvosteli kirkkoa)

8. Mikä oli Minnan salonki? Ketkä kävivät Minnan salongissa? Mistä siellä keskusteltiin?

Kokoontumisia Canthin kotona. Siellä kävi kuuluisia kirjailijoita ja tärkeitä henkilöitä. Siellä keskusteltiin tieteestä ja taiteesta.

9. Monesko päivä on Minna Canthin päivä? 19. maaliskuuta

MINNA CANTHIN NÄYTELMÄT (s.62-63)
10. Nimeä (nimetä) kolme Canthin näytelmää.

Murtovarkaus, Työmiehen vaimo, Kovan onnen lapsia, Papin perhe, Anna-Liisa

11. Mitkä olivat Canthin näytelmien tärkeitä aiheita (aihe=teema)? Kirjoita 4 aihetta.
1) Canth arvostelee miesten valtaa 2) Canth arvostelee alkoholin käyttöä 3) köyhät, työläisten huonot olot 4) naisten ja nuorten elämä, ihmisten suhteet 5) naisen häpeä on erilainen kuin miehen

12. Miksi on tärkeä kertoa vakavista ja huonoista asioista? Jos huonot asiat huomataan, niitä voi muuttaa.  / (Näytelmien avulla voi miettiä, mitkä asiat ovat oikein ja väärin yhteiskunnassa, avioliitossa ja perheessä.)

13. Mikä oli näytelmän Kovan onnen lapsia vastaanotto? Sen esitykset lopetettiin, koska sitä pidettiin vaarallisena.

MINNA CANTHIN KERTOMUKSET JA ROMAANIT

14. Mistä aiheista Canth kirjoitti romaaneissaan? Hän kirjoitti tyttöjen ja naisten ajatuksista ja tunteista. Hän kirjoitti myös siitä, että tytöillä ja naisilla ei ollut samoja mahdollisuuksia kuin pojilla ja miehillä.

15. Mitä tarkoittaa ”realismi”? Realistinen kertomus on todenmukainen, se kertoo tavallisesta elämästä ja ongelmista.

# data[].attributes.body
suvaitsevaisuus on esimerkiksi silloin, kun vanha henkilö nousee bussiin eikä paikkoja ole jäljellä, joten nouset ylös ja annat heidän istua, suvaitsevaisuus perustuu kaikki kunnioituksellesi ja koulutuksellesi

# data[].attributes.body
Homsantuu on nuori romaninainen. Katso kuvaa. Mitä ajattelet, miten muut ihmiset kohtelevat häntä? Miksi?

(Näytelmä: Työmiehen vaimo)

# data[].attributes.body
Juho Rissanen 1902

# data[].attributes.body
- vaimo
- leski ja yksinhuoltaja
- bisnesnainen
- opettajaopiskelija
- köyhien puolustaja (köyhä, puolustaa)

# data[].attributes.body
Vapaus tarkoitta kun kaikki ihmiset on sama arvo ja kun ihmiset on tasa arvo ja kun ihmiset voivat ilmaista tunteitaan

# data[].attributes.body
Minnalla oli 7 lasta. Kuvassa Minnan lapset aikuisina ja Minnan lastenlapsia

# data[].attributes.body
Haluan elää elämäni omien arvojeni mukaan. Minulle tärkeitä asioita ovat oikeudenmukaisuus ja lempeys. Haluan, että minun perheessä kaikki saavat kasvaa vapaasti omaksi itsekseen.

# data[].attributes.body
Maailmassa kaikilla ihmisillä ei ole samanlaisia ​​mahdollisuuksia.  köyhät ihmiset eivät  saa oikeutta.

# data[].attributes.body
Suvaitsevaisuus on ymmärrys siitä, että ihmiset voivat olla erilaisia ​​kuin minä, heillä on omat näkemyksensä elämästä, he voivat ilmaista itse miten he haluavat.

# data[].attributes.body
Tässä on Risto ja Johanna. He ovat naimisissa. Ennen naimisiinmenoa Johannalla oli säästöjä (hän oli säästänyt rahaa), mutta avioliitossa Risto omistaa myös Johannan rahat ja Risto yksin päättää perheen raha-asioista. Risto juopottelee ja käyttää Johannan rahaa alkoholiin. Samalla Johanna on huolissaan, riittääkö lapsille ruokaa.
(Näytelmä: Työmiehen vaimo)

# data[].attributes.body
Hugo Simberg, 1895

# data[].attributes.body
Vapaus on mahdollisuus tulla kuka haluat olla. Kertoo oma mielipide kotona tai politiikasta.

# data[].attributes.body
opettajaopiskelija (alarivi, kolmas vasemmalta)

# data[].attributes.body
Haluan kaikki ihmiset  ja minun pehre oli turvassa . Ja minun suuri unelma olla Polissi tai Juote.

# data[].attributes.body
Epäoikeudenmukaisuus, joka on monissa maissa.

# data[].attributes.body
Suvaitsevaisuus on hyvä maailma olisi kunnioita muita ja ei olla aggressiivinen.

# data[].attributes.body
Perhe on köyhä ja isä Antti jää työttömäksi (työtön). Perheen lapsi on sairas, mutta vanhemmilla ei ole varaa (=rahaa) ostaa lääkettä.
(Näytelmä: Kovan onnen lapsia)

# data[].attributes.body
Helene Schjerfbeck, 1907

(muotitietoinen ja tiedonhaluinen nainen)

# data[].attributes.body
Vapaus on kun sinä puhu mitä sina haluta. Ajatella mitä sina haluta ja. Naimisiin kenen kanssa haluat.Puhu mitä kieltä haluat .

# data[].attributes.body
Hän kirjoitti näytelmiä (näytelmä) ja lyhyitä romaaneita (romaani).

# data[].attributes.body
Minun suuri unelma että minulla ja minun perheellä on hyvä terveyttä ja onnellista. Minulla on hyvä työttä että minä tykkään ja on hyvä elämään.

# data[].attributes.body
Maailmassa kaikkille ei kohdella samalla tavalla ,että köyhien vällillä, naisten Jan miehien välillä.

# data[].attributes.body
Suvaitsevaisuus = rauha.  Sinun on hyväksyttävä jokainen sellaisena kuin se on: ajattelutapa, asenne, kunnioittaen muiden mielipiteitä.

# data[].attributes.body
Isä Henrik on pappi. Henrik on perheen pää, ja hän saa päättää perheen asioista. Tyttären unelma on näyttelijän ammatti, mutta isä kieltää sen. Saako mielestäsi isä päättää, minkä ammatin lapsi valitsee? Voiko tämä tapahtua Suomessa vuonna 2021?
(näytelmä: Papin perhe)

# data[].attributes.body
Minun mielen vapaus tarkoittaa että minä voin tehdä mitä minä haluan tehdä, voin oppia että minä tykkään, saan puhua minun mielipide yhteiskunnalle mutta en ole ongelma.

# data[].attributes.body
Minä haluan tehdä karkki IT tekniktaa ja Some Youtuber or Twich.....

# data[].attributes.body
Toisten ihmisten kohtaa rasismia.

# data[].attributes.body
Esimerkiksi. jos ystävä kohtelee minua huonosti, mutta en sano mitään. Se on suvaitsevaisuus.

# data[].attributes.body
Minulle vapaus tarkoittaa oikeutta toimia, puhua tai ajatella. Ja kaikilla on Samat oikeudet .

# data[].attributes.body
Unelmani on elää vapaasti, olla hyvä ihminen kaikkien kanssa, haluan olla aina lähellä perhettäni, ystäviäni ... Haluan opiskella jotain tärkeää voidakseni auttaa kansaani.  Haluan, että perheeni on ylpeä minusta, haluan, että kansani on onnellinen ja ylpeällä sanomalla nimeni kuten isoisäni, äitini, isäni.  Haluan nauttia elämästä täysillä ja auttaa paljon.

# data[].attributes.body
kaikilla ihmisillä ei ole samoja oikeuksia

# data[].attributes.body
Suvaitsevaisuus kunnioittaa muiden ihmisten oikeuksia (seksuaalinen suuntautuminen, uskonto, ihonväri, kansalaisuus) ja rakastaa toisiaan

# data[].attributes.body
Vapaus minulle on, tee omat päätöksesi, tee mitä haluat, et tunne velvollisuutesi, ole vain itsesi.

# data[].attributes.body
Haluan elää vapaasti ja haluan päättää itsestäni omat asiat ja haluan nähdä ihmisten elämän kaikkialla maailmassa vapaasti ja tasa-arvoisesti.

# data[].attributes.body
Amena

elamassa on paljon asiat minun mielestä epäreilu esim ei kaikki lapsi voivat saada hyvä huolto ja koulutus.

# data[].attributes.body
kaikilla on oikleus käydä koulua

# data[].attributes.body
Haluan asua rauhallisessa ja hyvässä paikassa, tehdä mielenkiintoisia asioita, saada ystäviä, kehittyä ja matkustaa.

# data[].attributes.body
Minä ajatelen ,että vapaus on  kaikki ihmiset on sama arvoa .

# data[].attributes.body
Minun Suuri unelma on saada ammattityö, oma talo ja 2 lasta.  perheeni Onnellinen.  Haluan auttaa köyhiä ihmisiä Nepalissa , kun minulla on paljon rahaa.

# data[].attributes.body
Vapaus olla oma itsesi

# data[].attributes.body
minä ajatelen vapaus, on tarkeä ihmisille .

# data[].attributes.body
Amena

Vapaa tarkoittaa, että voin sanoa,pitää päällä , mennä ja tehdä mitä haluan