# data[].attributes.body
Unionen med Sverige ble oppløst. Det hele ordnet seg på fredelig vis.

Norsk Hydro ble etablert.

Perioden etter kalles for "Den nye arbeidsdagen". Nå skulle en bygge det nye, selvstendige landet.

# data[].attributes.body
- Generasjonsskifte: Ibsen, Bjørnstjerne Bjørnson og Skram døde mellom år 1900 og 1910.
- Ble brukt en tradisjonell, realistisk form.
-Hentet handlinger fra fortiden, for eksempel Kristin Lavransdatter.
-Skildret flere miljøer, som arbeiderklassen.
- Etisk realisme: vanskelige moralske valg.
- Dannelsesroman: persons utvikling, eks: reise.
- Kronologisk handling.

# data[].attributes.body
- Sigrid Unset: Allmenneskelige og eksistensielle problem. Problemer fra middelalderen og samtiden hennes. Kristin Lavransdatter var hennes mest kjente verk.
- Johan Falkberget: Gruvemiljøet fra Røros. Kristoffer Uppdal skrev også om gruvemiljøet og rallarer.
- Olav Duun: psykologiske og eksistensielle spørsmål.
- Oskar Braaten: arbeidermiljø (østkanten i Oslo)

# data[].attributes.body
- Særegen stil
- Slo gjennom med Sult (1890). Psykologisk litteratur.
- Antimoderne: "dåsemat"-hermetikk.
- Motiv: omstreifende vandreren, slår seg ikke til ro noe sted.
-

# data[].attributes.body
Ole Hallesby ga ut boka Den kristelige sedelære, der han forfektet en streng, pietistisk tolkning av bibelen. Onani og homofili ble karakterisert som perverst og syndig.

# data[].attributes.body
Arnulf Øverland ga ut diktsamlingen Hustavler, som regnes som et høydepunkt i hans forfatterskap. Han skrev om grunnleggende elementer i livet.

# data[].attributes.body
Rettsak mot Arnulf Øverland, tiltalt for blasfemi. Bakgrunnen var at han hadde holdt et foredrag "Kristendommen - den tiende landeplage". I foredraget gikk han til frontalangrep på kristendommen, og hevdet den hadde ført til angst og nevroser. Han ble frikjent i lagmannsretten.

Det var Ole Hallesby som anmeldte Arnulf Øverland.

De konservative mot de radikale.

# data[].attributes.body
- 17. mai 1940, fem uker tidligere hadde Tyskland angrepet Norge og startet en fem år lang okkupasjon av landet
-  Nordahl Grieg og mange andre forfattere advarte mot nazismen før krigen kom til Norge.
- Inger Hagerup fortsatte å skrive mens hun var flyktning i Sverige.

# data[].attributes.body
- Da freden kom i 1945 var krigen et tema i mye av litteraturen som ble utgitt i både Norge og andre land.
- Vaino Linna (1920- 1992) gir realistiske skildringer av soldaters slit og død i den finske krigen mot Sovjet. ¨
-I Norge ble det utgitt autentiske skildringer fra fangeleirer.
- Det var et behov for å forklare hvorfor og hvordan mennesker reagerer ulikt og tar ulike valg under krigen.
- Kåre Holt tok opp slike ting på en orginal måte i Det store veiskillet (1949).

# data[].attributes.body
Under okkupasjonen ble avisene sensurert, og mange aviser ble stanset.

I 1941 ble det også forbudt å eie radioapparater, fordi det ble organisert usensurerte sendinger på norsk fra London i samarbeid med BBC.

Ofte ble avisene trykt fra engelsk radio. Disse avisene hadde navn som London nytt og Whispering Times.

Mellom 3 000 og 4 000 ble arrestert for arbeid med illegale aviser, 62 ble henrettet og 150 døde i fangenskap på grunn av slikt arbeid.

# data[].attributes.body
Tatt i bruk først innenfor fransk malerkunst. De mente vi opplevde virkeligheten i glimt, og de malte slik øyet virkelig oppfattet det. Senere overførtes det til musikk også. I litteraturen fikk impresjonismen innflytelse på skrivemåte og fortellerteknikk. Ting skulle beskrives med få og karakteristiske detaljer, og leseren skulle kunne i et raskt glimt se for seg personen, interiøret eller landskapet som ble beskrevet.

# data[].attributes.body
fokuset flyttes over på individet. De ønsket å undersøke individets opplevelse av den egentlige virkelighet: det indre. Ved å ta i bruk symboler kunne en bygge bro mellom kunsten og den egentlige virkeligheten. Motivene var fattige på detaljer og sterkt forenklet. For eksempel er Edvard Munchs bilder inspirert av symbolismen.

# data[].attributes.body
Den første store modernistiske retningen. Kunstnerne framstiller verden slik de opplever den inni seg. de overfører sine følelser på naturen og omformer til et speilbilde av eget sinn. de ønsket å formidle sine sterke, indre opplevelser av angst og undergang i et spontant og oftest primitivt språk. det abstrakte maleriet og den atonale musikken ble to av de mest radikale uttrykkene for modernismens opprør mot det tradisjonelle.

# data[].attributes.body
Kubisme/funksjonalisme: bryter med det tradisjonelle. Kubismen fokuserer mer på form en følelser. Funksjonalisme ønsket uttrykke noe helt nytt.
Futurisme: dyrker den nye teknologiske virkeligheten. total forakt av det tradisjonelle. alt det gamle er ubrukelig.
Dadaisme: første verdenskrig. sjokket over krigens vanvidd er grunnlaget. viser falskheten ved det tradisjonelle. bevegelsen blir kortvarig.
Surrealisme: avdekker en virkelighet som ligger over den ytre virkeligheten. utforsker det ubevisste. inspirert av Freuds psykoanalyse.
Absurdisme: fremmedfølelse og opplevelse av tilværelsens meningsløshet var tema.

i løpet av 1950-1960 kan vi si at modernismen som nyskapende epoke var over, men mange av ismene lever videre inn i vår samtid.