# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For alternative betydninger, se Forbundsrådet. (Se også artikler, som begynder med Forbundsrådet)

Forbundsrådet eller Deutscher Bundesrat er delstaternes parlament i Tyskland. Det kan sammenlignes med andre landes overhus, fordi det skal godkende lovforslag vedtaget i det tyske parlament, Bundestag. Forbundsrådets sæde er i Preussens tidligere parlament i Berlin.

Forbundsrådet sammensættes af de af delstaterne udvalgte medlemmer og det består af i alt 69 medlemmer.

Forbundsrådet går tilbage til det nordtyske forbund og det tidligere tyske forbund. Med grundlæggelsen af nationalstaten Tyskland i 1871 blev dets myndighed udvidet til hele Tyskland.

Præsidentskabet for forbundsrådet går på omgang mellem delstaternes regeringschefer og indehaves siden 1. november 2019 af Dietmar Woidke ( SPD, Brandenburg).

Denne artikel kan blive bedre, hvis der indsættes geografiske koordinater

Denne artikel omhandler et emne, som har en geografisk lokation. Du kan hjælpe ved at indsætte koordinater i wikidata.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbundsrådet (Tyskland) - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
For alternative betydninger, se Forbundsrådet. (Se også artikler, som begynder med Forbundsrådet) Forbundsrådet eller Deutscher Bundesrat er delstaternes parlament i Tyskland. Det kan sammenlignes med andre landes overhus, fordi det skal godkende lovforslag vedtaget i det tyske parlament, Bundestag. Forbundsrådets sæde er i Preussens tidligere parlament i Berlin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forbundsdagen eller Deutscher Bundestag er Forbundsrepublikken Tysklands parlament, som har sæde i Berlin.

Forbundsdagen udgør det ene af landets to lovgivende forsamlinger; den anden er Forbundsrådet, der består af repræsentanter fra de 16 forbundslande. Forbundsdagen har mindst 598 medlemmer, men medlemstallet kan variere på grund af overskuds- og tillægsmandater, derfor har den nuværende forbundsdag også 709 medlemmer.

Efter Tysklands Grundlov skal der vælges en ny forbundsdag tidligst 46 og senest 48 måneder efter starten af den løbende periode.

Forbundsdagen blev etableret med Grundloven i 1949, hvor den efterfulgte Rigsdagen, som lå i samme bygning, der derfor kaldes Rigsdagsbygningen. I 1949 havde parlamentet imidlertid til huse i den provisoriske hovedstad Bonn, der i løbet af 1970'erne fik status af permanent hovedstad i Vesttyskland. Ved Tysklands genforening i 1990 flyttede parlamentet sæde til Berlin.

Forbundsdagens medlemmer er samtidig medlemmer af den særlige forbundsforsamling, der træder som regel hvert femte år sammen for at vælge Tysklands forbundspræsident. Forbundsdagens arbejde ledes af forbundsdagspræsidenten, der i rangfølgen er nr. 2 efter forbundspræsidenten og før kansleren.

Historisk oversigt over mandatfordelingen i Forbundsdagen

¹ 1983 til og med 1990 Die Grünen, 1990 til 1994 Bündnis 90, fra 1994 Bündnis 90/Die Grünen
² 1990 til 2007 Partei des Demokratischen Sozialismus (PDS) henholdsvis Linkspartei.PDS, fra 2007 Die Linke
³ BP 17, KPD 15, WAV 12, Zentrum 10, DKP-DRP 5, SSW 1, partiløse 3
⁴ GB-BHE 27, Zentrum 3

Forbundsdagspræsidenter

Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.

Eksterne henvisninger

Denne artikel kan blive bedre, hvis der indsættes geografiske koordinater

Denne artikel omhandler et emne, som har en geografisk lokation. Du kan hjælpe ved at indsætte koordinater i wikidata.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbundsdagen - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Forbundsdagen eller Deutscher Bundestag er Forbundsrepublikken Tysklands parlament, som har sæde i Berlin. Forbundsdagen udgør det ene af landets to lovgivende forsamlinger; den anden er Forbundsrådet, der består af repræsentanter fra de 16 forbundslande. Forbundsdagen har mindst 598 medlemmer, men medlemstallet kan variere på grund af overskuds- og tillægsmandater, derfor har den nuværende forbundsdag også 709 medlemmer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det tyske valg 2021 | lex.dk - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den ene, Erststimme, er til en kandidat fra den valgkreds, som man bor i, mens den anden stemme, Zweitstimme, er til et parti, der stiller op i ens valgkreds.

Valg af kansler

Den tyske regeringsleder kaldes , Bundeskanzler, som leder forbundsregeringen, Bundesregierung, som skal have støtte af et flertal i , Bundestag.

Det politiske system

Det tyske politiske system er ligesom det danske et parti-demokrati.

Historisk set har magten været delt mellem CDU/CSU, også kendt som Union, og SPD, der oftest har benyttet sig af støtte fra mindre partier.

Union (CDU/CSU) - kristeligt/konservativt parti SPD - socialdemokratiet FDP - de liberale Die Linke - venstreparti, indeholder tidligere socialdemokrater såvel som kommunister Die Grüne - de grønne, svarer til SF

Mulige konstellationsmuligheder for valget 2013

Ligesom i Danmark er der i Tyskland flere konstellationsmuligheder mellem de forskellige partier.
Se Marc-Christoph Wagner, der er korrespondent for ARD, og Karl Christian Lammers, der er lektor i tysk samtidshistorie på Københavns Universitet, forklare det politiske system i Tyskland på 2 minutter og 52 sekunder i videoen i toppen af artiklen.

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Forstå det tyske valg på tre minutter

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ene, Erststimme, er til en kandidat fra den valgkreds, som man bor i, mens den anden stemme, Zweitstimme, er til et parti, der stiller op i ens valgkreds. Valg af kansler Den tyske regeringsleder kaldes , Bundeskanzler, som leder forbundsregeringen, Bundesregierung, som skal have støtte af et flertal i , Bundestag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu - 16 år senere - kan de for første gang sætte deres kryds ved det valg, hvor hendes efterfølger skal findes.

De cirka 2,8 millioner førstegangsvælgere udgør 4,6 procent af de i alt 60,4 millioner tyskere, der kan stemme ved valget til på søndag. Men selvom de udgør en ret lille del af vælgerskaren, kan de få betydning for valget.

Lad os først få nogle tal på bordet om Generation Merkel. For det første er de meget politisk engagerede. 69 procent af førstegangsvælgerne interesserer sig meget for politik, og 85 procent vil helt sikkert bruge deres stemmeret, viser en ny måling foretaget for Süddeutsche Zeitung Magazin.

- De brænder virkelig for den kamp. Og vi ser, at de forsøger at bygge alliancer med ældre generationer. De har formået at påvirke mange forældre og bedsteforældre, siger han til Deutschlandfunk.

Herunder kan du møde tre meget forskellige førstegangsvælgere: En konservativ husholderske og Merkel-fan, en ensom klimaaktivist fra en lille og meget højrenational østtysk by og en elevrådsformand, der vil bekæmpe fattigdom i Tyskland.

- Jeg arbejder herhjemme som husholderske. Efter jeg fik min studentereksamen startede jeg med at læse videre, men jeg droppede ud efter otte uger, fordi jeg fandt ud af, at jeg er mere praktisk anlagt. Nu er jeg min mors højre hånd på gården, som jeg engang skal arve.

Ricarda Günther beskriver sig selv som konservativ, og adspurgt om hun er fan af Angela Merkel falder svaret prompte: Ja!

Merkel har gjort rigtig meget godt. Selvfølgelig har hun også lavet fejl - det kan man ikke undgå, når man har været kansler i 16 år. For mig har der altid kun været Merkel. Jeg kan ikke forestille mig nogen af de tre nye kandidater som kansler. Merkel har en autoritet og et format, som ingen af de tre har.

Ricarda Günther

Den 21-årige husholderske bor i den lille sydvesttyske by Lautersheim og er medlem af en forening for unge i landdistrikterne, der arbejder for at profilere unge vinbønder og landmænd og forbedre forholdene på landet.

- Der er brug for udvikling i landdistrikterne. Det har politikerne ikke været gode nok til at indse. Først under corona-lockdown blev det tydeligt, hvor dårligt internetforbindelse vi har mange steder på landet. Det er virkelig et problem - især for mange unge mennesker.

- Man skal selvfølgelig have en ordentlig løn for sit arbejde, men noget arbejde er altså ikke 12 euro i timen værd. Det vil bare komme til at øge arbejdsgiverens omkostninger, og så bliver priserne også dyrere for kunderne i den sidste ende, siger hun.

På skal Ricarda Günther ligesom alle andre tyskere sætte to krydser: Ét på en kandidat, ét på et parti. Hun ved godt, hvilken lokal kandidat, der skal have hendes stemme, men det vil hun ikke afsløre. Hvor det andet kryds skal sættes, kommer de sidste ugers til at afgøre.

- Det kan godt være ensomt at være klimaaktivist i Bitterfeld. Det kan også være farligt at være klimaaktivist i Østtyskland, især i de tyndt befolkede områder, hvor der er mange højrenationale. Jeg har ikke selv oplevet vold, men jeg har oplevet meget had, siger han.

Jonas Venediger går på erhvervsskole og bor i et "ikke-kommerciel, selvstyrende og antifascistisk" bofællesskab, der også har øvelokaler og workshops og arrangerer punkrock-koncerter.

- Bitterfeld er en lille by. Der er ingen ungdomsklubber, ingen biograf, ingenting. Så de unge flytter herfra efter gymnasiet. Men jeg vil blive her. Det er den eneste måde at vende udviklingen på, siger Jonas Venediger.

Han mener klimakampen meget alvorligt. Han spiser ikke kød, har aldrig fløjet med fly og vil ikke sætte børn i verden. Derfor er der også kun ét spørgsmål for ham i valget: Hvordan vil politikerne redde jorden?

Det føles rigtig godt at kunne stemme for første gang. Men den følelse forsvinder desværre, når jeg ser på, hvem der er at stemme på. Ikke ét eneste parti har fremlagt et partiprogram, der lever op til Paris-aftalens klimamål. Det er virkelig deprimerende.

Jonas Venediger

Jonas Venediger bryder sig ikke om nogen af de tre kanslerkandidater.

Til gengæld er den unge klimaaktivits dom over Angela Merkel overraskende mild:

- Jeg synes, hun har løst nogle svære kriser for Tyskland og Europa - blandt andet finanskrisen og eurokrisen. Og så er hun et godt menneske, kan man mærke. Blandt andet fordi hun åbnede armene for flygtningene i 2015. Men hun har negligeret klimakrisen, og derfor har vi brug for en ny regering.

- Det er vigtigt, at vi stemmer - især os førstegangsvælgere. Det er vores første chance for at træffe et politisk valg, og det er et meget vigtigt spørgsmål, hvem der skal efterfølge Merkel, siger hun.

For mig er en kansler lig med Merkel. Det er svært for mig at vurdere hende, for jeg har ikke kendt andre. Jeg tror da, at hun på mange punkter har været god. Men hun skulle have gjort mere - især for klimaet og for lige muligheder for alle mennesker.

Pia Dietz

Pia ved godt, hvem hun vil stemme på. Hun er nemlig medlem af det socialdemokratiske parti, SPD, med kanslerkandidat Olaf Scholz i spidsen.

- Mange synes, han er lidt stille og kedelig og ikke har en spændende personlighed. Men politik skal heller ikke underholde folk. Politik skal forandre. Scholz er erfaren og kompetent. Han udstråler den samme rolige autoritet som Merkel.

Og så åbnede oversvømmelserne i juli hendes øjne for, hvor alvorlige klimaforandringerne er:

- Det var virkelig frygteligt at se, at det kan gå så galt her i Tyskland. Så mange mennesker døde, så mange huse blev ødelagt. Jeg kunne slet ikke tro, hvad mine øjne så. Man tænker, at vi har styr på det her i Tyskland, men det havde vi slet ikke. Vi skal virkelig skrue op for klimakampen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Generation Merkel: De gik med ble, da hun blev kansler - nu skal de vælge hendes efterfølger

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu - 16 år senere - kan de for første gang sætte deres kryds ved det valg, hvor hendes efterfølger skal findes. De cirka 2,8 millioner førstegangsvælgere udgør 4,6 procent af de i alt 60,4 millioner tyskere, der kan stemme ved valget til på søndag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De Grønnes Annalena Baerbock er ugen igennem blevet mødt med spørgsmål om, hvorvidt hun foretrækker en CDU-ledet eller en SPD-ledet regering.

Annalena Baerbock ser ud til at være ude af kanslerkapløbet, men til gengæld ligner hun en meget mulig '-mager' på den anden side af valget. De Grønne indgår nemlig i næsten alle bud på en mulig regeringskoalition.

På trods af deres nylige nedtur i målingerne, står partiet stadig til næsten at fordoble sit resultat fra valget i 2017.

Og hvilken regering foretrækker Annalena Baerbock så? Hun vil ikke på forhånd udelukke forhandlinger med nogen partier på den anden side af valget.

I et interview med Süddeutsche Zeitung har hun i ugens løb dog slået fast, at hun går efter en regering, "der er pro-europæisk i hjertet og tager ansvar i verden".

# data[].attributes.attachment_link.title
Det tyske valg er helt åbent: I aften dyster Armin, Olaf og Annalena om at overbevise de tvivlende tyskere

# data[].attributes.attachment_link.description
De Grønnes Annalena Baerbock er ugen igennem blevet mødt med spørgsmål om, hvorvidt hun foretrækker en CDU-ledet eller en SPD-ledet regering. Annalena Baerbock ser ud til at være ude af kanslerkapløbet, men til gengæld ligner hun en meget mulig '-mager' på den anden side af valget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politisk orientering:

Liberalt-konservative / kristeligt-sociale (centrum-højre)

Topkandidat:

Partifarve:

Mærkesager:

Blandt andet sparekurs i europapolitikken, , , flere penge til pensionister og familier.

Historielæreren fortæller

Tysklands konservative har om nogen præget landets historie: Deres ryddede op i ruinerne efter 2. verdenskrig, fik gang i hjulene igen (i "Wirtschaftswunder" - landets store ), styrkede det europæiske samarbejde og genforenede de to Tysklande.

Så det er ikke så mærkeligt, at vælgerne gerne har sat deres kryds ved CDU. Partiet har vundet flere valgsejre end noget andet i Tyskland og har også stillet med flest - fem styks: Konrad Adenauer (1949-1963), Ludwig Erhard (1963-1966), Kurt Georg Kiesinger (1966-1969), Helmut Kohl (1982-1998) og Angela Merkel (2005-).

Partiets temperatur lige nu

I 13 år som partiformand har Angela Merkel (kælenavn: Mutti - "morlille") klippet vingerne på samtlige konkurrenter.

I dag er hendes magt i CDU så fuldkommen, at hun kan forme partiet, som hun vil. Trods protestskrig fra partiets højrefløj, har hun flyttet CDU helt ind på den politiske midte.

Hun har blandt andet droppet som og atomkraft til fordel for en flirt med for eksempel og rettigheder.

Det har åbnet partiet op for blandt andre unge og kvinder - men har også jaget en skræk i livet på gamle kernevælgere. Og de vil muligvis vende Mutti ryggen ved det kommende valg.

Ikke desto mindre står CDU bomstærkt - især på grund af Merkels sparekurs i Eurokrisen. Den bakker tyskerne kraftigt op om.

# data[].attributes.attachment_link.description
Politisk orientering: Liberalt-konservative / kristeligt-sociale (centrum-højre) Topkandidat: Partifarve: Mærkesager: Blandt andet sparekurs i europapolitikken, , , flere penge til pensionister og familier. Historielæreren fortæller Tysklands konservative har om nogen præget landets historie: Deres ryddede op i ruinerne efter 2. verdenskrig, fik gang i hjulene igen (i "Wirtschaftswunder" - landets store ), styrkede det europæiske samarbejde og genforenede de to Tysklande.

# data[].attributes.attachment_link.title
Freie Demokratische Partei (FDP) Liberale  

# data[].attributes.attachment_link.title
Freie Demokratische Partei (FDP) Liberale  