# data[].attributes.body
Vásárhelyi Pál Ált. Isk. Kecskemét

# data[].attributes.body
Szálláshely

# data[].attributes.body
Vásárhelyi Pál Ált. Isk.

# data[].attributes.body
Településről

Felvidéki vasgyártás egyik központja

# data[].attributes.body
Szállás

# data[].attributes.body
Településről

Evangélikus erődtemplom

# data[].attributes.body
Településről

Koháry kastély

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Szálláshely

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Településről

Andrássy-kastély

# data[].attributes.body
Településről

Állatkert

# data[].attributes.body
- természetjárás (túra)

# data[].attributes.attachment_link.title
Szlovák Paradicsom Nemzeti Park - Wikipédia

# data[].attributes.attachment_link.description
A Szlovák Paradicsom Nemzeti Park ( szlovákul: Národný park Slovenský raj, NPSR) 1988-ban nemzeti parkká nyilvánított 19 763 ha kiterjedésű védett terület Szlovákiában, a Káposztafalvi-karszt (más néven Káposztafalvi-mészkőhegység) vidékén. Fő látványosságai a Hernád-áttörés látványos szurdokvölgyei (kanyonjai) és az azokat összekötő hágók, valamint a Dobsinai-jégbarlang.

# data[].attributes.body
Dobsinai jégbarlang

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Szent László-templom és Szapolyai-kápolna

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Szálláshely

# data[].attributes.body
Krasznahorka vára

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krasznahorka vára ( szlovákul: Hrad Krásna Hôrka) Szlovákiában, a Kassai kerület Rozsnyói járásában van. Krasznahorka neve szláv kifejezés: " szép hegyecske".

Rozsnyótól 6 km-re keletre található.

A várat a 13. század második felében a Csetneki és Máriássy család építtette, utóbbiak 1290-től 1352-ig birtokolták. 1352-ben a Bebekek szerezték meg és bővítették. Oklevél 1341-ben említi először. Az 1440-es években Giskra serege foglalta el, majd Hunyadi Mátyás visszavette. 1556-ban I. Ferdinánd serege sikertelenül ostromolta. 1566-ban Schwendi Lázár vette be, királyi tulajdonba került, s irányítására az uralkodó várkapitányt nevezett ki Andrássy Péter személyében, aki II. Rudolf császár szolgálatában állt, így 1575-től Andrássy-birtok lett. 1578 és 1585 között reneszánsz erődítménnyé építették ki, majd 1676-ban pompás palotává alakították.

Thomas Ender: Krasznahorka vára (1860)

1678-ban Thököly serege foglalta el, 1685-ben őrsége egyéves ostromzár után adta fel. A Rákóczi-szabadságharc idején urai, az Andrássy fivérek közül öten, (István, György, Pál, Miklós és Mátyás) csatlakoztak a kurucokhoz, s csupán Andrássy Péter tartott ki mindvégig a császár hűségén. 1706 őszén rövid ideig itt tartotta fogva II. Rákóczi Ferenc Forgách Simon grófot. A szabadságharc utolsó éveiben csak kisebb létszámú helyőrség szolgált a várban, amit Andrássy György csak 1710 novemberében adott fel báró Peter Joseph de Viard császári tábornoknak.

Az Andrássy család jelmondata a címeren: Non videri sed esse, azaz "Nem látszani, hanem lenni"

1812-ig lakták, 1817-ben a felsővárba villám csapott, és legrégebbi részei leégtek, de a többi a 2012-es tűzvészig teljes épségben állt.

Fényes Elek szerint a vár „egy azon kevés honi lovagvárak közül, mellyek mind e mai napig épségben megmaradtak. Épült egy gyönyörű teke formáju hegy legfelső csucsára; kőfal és sáncz nélkül, csupán tornyoktól és bástyáktól ékesitve. Első épitői leghihetőbben hussiták voltak a 15-dik századból, vagy épen Krasznahorka örökös urai a Bebek nemzetségbeliek, kiktől a hussiták elvévén, csak I. Mátyástól kaphatták ismét vissza, s meg is tarták 1566-ig, a midőn Bebek György már 2-szor pártolván el törvényes királyától, Krasznahorkát Svendi Lázár, cs. vezér elfoglalta, s várnagynak Andrásy Pétert helyezé oda. Későbben az Andrásyak hűségük miatt erdélyi jószágaiktól elesvén, pótlásul a krasznahorkai várat s uradalmat kapták meg, s mindez ideig a nagyérdemü Andrásy grófi nemzetség birja."

1920-ig, a trianoni békeszerződésig Gömör és Kis-Hont vármegyéhez tartozott.

A 2012-es tűzvész

2012. március 10-én, szombat délután, a szlovákiai parlamenti választás napján két (11 és 12 éves), a vár alatti illegális telepen élő gyerek cigarettázás közben felgyújtotta a füves domboldalt.

A vár helyreállítása 2013 októberében

A több száz éves kultúrtörténeti emlék berendezésének díszes 12 széke egyedülálló, mert minden szék mérete különböző, a széklábakat a tanácskozáson résztvevők magasságához igazították. Így amikor üléseztek, és az elnök körbenézett, akkor az asztalnál ülők feje azonos magasságban volt[4]

Az erős szélben a tetőszerkezet is lángra kapott és beomlott, de a mennyezetek többnyire megóvták a termeket. A gyors tűzoltásnak köszönhetően a falak nagyrészt épen megmaradtak. A mentésben a szlovák hadsereg is részt vett.

A hat órán keresztül tartó tűzben kiégett a legrégebbi, gótikus palota-rész, bennégett Andrássy Gyula fegyvergyűjteménye. Megsérült a reneszánsz palota egy része, megrongálódott a harangtorony a benne található három haranggal. Vasárnap a nagy szélben ismét kigyulladt a vár, de hamar eloltották. Ekkor a nagy tanácsterem mennyezete szakadt be, miután egy falat a szél rádöntött. Itt több száz éves bútorok voltak.

Az alsóvárat, a középső-várban a Rákóczi-traktust és a Franciska-gyűjteményt, a kripta és a kápolna belső tereit nem érintette a tűz. Daniel Krajcer szlovák kulturális miniszter szerint a gyűjtemény 90%-a megmaradt, ezeket a Betléri Múzeumba, valamint a kassai Kelet-szlovákiai Múzeumba és a Műszaki Múzeumba szállították át. A vár 11,6 millió eurós biztosítással rendelkezett. A felújítás költségeit 15 millió euróra becsülik.

A felújítás során a szocialista időszakban végzett szakszerűtlen beavatkozásokat is kijavították. A 20. század eleji állapot helyreállítását tűzték ki célul.

A várkápolnában levő, 1739-ből származó Segítő Szűzanya kegyképe búcsújáróhely.

A várban a tűzvészig múzeum is működött. A fegyver- és bútorgyűjtemény mellett festmények és különleges kürtök is megtekinthetők voltak.

A várban forgatták 1976-ban Mikszáth Kálmán Beszterce ostroma című regényének Zsurzs Éva rendezte tévéfilm-változatát.

Basics Beatrix: Krasznahorka büszke vára... Rubicon, 4-5. sz. (2014)

Dobroslava Menclová 1955: Krásna Hôrka. SVKL, Bratislava.

# data[].attributes.attachment_link.description
Krasznahorka vára ( szlovákul: Hrad Krásna Hôrka ) Szlovákiában, a Kassai kerület Rozsnyói járásában van. Krasznahorka neve szláv kifejezés: " szép hegyecske". Rozsnyótól 6 km-re keletre található. A várat a 13. század második felében a Csetneki és Máriássy család építtette, utóbbiak 1290-től 1352-ig birtokolták. 1352-ben a Bebekek szerezték meg és bővítették.

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gölnicbányától 26 km-re délnyugatra, a Szomolnok-patak partján.

Az itteni bányászat története a régmúlt időkbe nyúlik vissza. Valószínűleg már a kelták is bányásztak itt nemesfémeket.

Az itteni aranybányászatról az első írásos említés 1243-ból származik. A szűk völgyben meghúzódó települést német bányászok alapították a 13. században. Nevét a Szomolnok patakról kapta, amely mellett fekszik. A patak neve a szláv smola (= gyanta) főnévből ered. 1327-ben említik először „ Semelnech" néven, amikor Károly Róbert királytól szabad bányászvárosi rangot kapott. Polgárai bányászati, halászati, vadászati és vásártartási joggal rendelkeztek. 1332-ben „ Smulnuczbanya" néven találjuk. 1338-ban a várost és Gölniczbányát a határaikon belül fekvő három Swedlér és Remete birtokába iktattja. 1344-ben „ Smelnycz", „ Smelnichbanya"-ként említik, amikor Lassupatak vagy Stilbach bányahelyet itéli oda a városnak a tárnokmester. 1346-ban „ Smulnich" a neve. A 14. században a Bányászkamara székhelye, melynek vezetője kamarai gróf volt. 1350 körül már szállítottak innen aranyat, ezüstöt, rezet és vasat nemcsak az ország területére, hanem Nyugat-Európába és Krakkóba is. 1375-ben „ Smolnykbanya", „ Smolnukbanya", 1397-ben „ Szmolnicza", 1437-ben „ Szmolnycz", 1439-ben „ Smolnyczbanya " alakban szerepel a korabeli forrásokban.

1444-ben területén egy cseh zsoldosok által épített erősség állt. V. László uralkodása alatt a bányászatot egy időre megtiltották arra hivatkozva, hogy kevés a fa a kohók üzemeltetéséhez. 1456-ban a király halála után új bányákat nyitottak. 1465-től a Szapolyaiak szepesvári uradalmához tartozott, mely az itteni ezüst-, rézbányákat és hámort bérbe adta.

A 16. század elején a bányák a Dölen és Sauer családok birtokában voltak és főként ezüstöt termeltek. 1600-ban súlyos pestisjárvány pusztította, melynek több százan estek áldozatul. A Thurzó, majd 1638-tól a Csáky család birtoka volt. 1671-től a Királyi Kamarához tartozott. A település ekkor főként rézbányáiról volt nevezetes, a fémfeldolgozáshoz szükséges ipara volt, vízi erőműve, hámorai működtek. Az itteni hámorokban nemcsak a helyben termelt ércanyagot dolgozták fel, de a 16. századtól máshonnan (egyebek közt Telkibányáról) is hoztak ide ércdúsítmányokat, illetve színporokat bérkohósításra.

A 18. század közepétől pénzverdéje is működött. 1787-ben 915 házában 6050 lakos élt. 1793-ban Teleki Domokos járt itt és útleírásában megörökítette a bányakerületet.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ SZOMOLNOK. Schmelnicium, Schmölnitz, Smolnik. Gazdag német Bánya Város Szepes Vármegyében, földes Ura a' Kir. Kamara, lakosai leginkább katolikusok, fekszik az ország útban, nagy hegyek között, egy mély vőlgyben, Iglóhoz, és Alsó Mettzenzéthez is 2 mértföldnyire. Az előtt Gróf Csáky Uraságnak bírtoka vala, míg tsere által, más jószágokért, a' Kir. Kamarának által nem engedtetett. Annakutánna a' Kassai Kamarabéli igazgatás alatt vólt, de 1737 egy Kir. Igazgatónak, 1748-dikban pedig egy Bányászi Tanátsnak gondviselése, 's igazgatása alá bízattatott, a' több szomszéd Bánya Városokkal egyetemben. Most az említett Tanáts folytattya mind a' rézbányáknak, mind a' büdös, és gálitzkövet készítő házaknak igazgatását, nem külömben a' pereket is. Rézbányái számosak, és hasznosak, 's a' Kir. Kamarán kivűl más külömbféle embereknek is vagynak határjában bányáik. A' réz pénz, melly itten verettetik, S. betűvel szokott megjegyeztetni. Határja hegyes, fájok elég van, vásárjai meglehetősek. "

1800. április 10-én nagy tűzvész tört ki a városban, melyben a templom és a kamara épülete is leégett. 1828-ban 560 háza és 4003 lakosa volt. A 19. században a bányászati termelés fokozatosan csökkent. Ebben az időszakban sok család vándorolt ki Szomolnokról.

Szomolnok katolikus temploma

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a városról: „ Szomolnok, (Schmölnicz, Smolnik), csinos német bányaváros Szepes vmegyében, egy szűk völgyben, Rosnyóhoz észak-keletre 2 1/2 mfldnyire, 3664 kath., 384 evang. lak. Kath. és evang. anyatemplom. Itt van a fő bányászkerület széke, egy bányász- és pénzverő hivatal, kerületi bányász-törvényszék. A fő bányászkerületnek alá van rendelve a maluzsinai réz-kereskedési igazgatóság, két bánya-igazgatóság Szomolnokon és Gölniczen, 4 olvasztóházi igazgatóság, u. m. Szomolnokon, Ó-vizen, Ópákán és Jákubjánban; 2 rézhámor Szomolnokon, a fil. pénzverő-ház Szomolnokon, a czémentvizre s vasmivesekre felügyelő tisztek, és az erdő-tisztség. A kerületi bányász-törvényszék alá tartoznak: a gölniczi, rosnyói, iglói helyettes bányász-törvényszékek. Az idevaló rézbányák már Zápolya és Báthory grófok alatt híresek voltak. Most az egész szomolnoki bányász-kerületben kiásott rezet 25,000 mázsára becsülik, s ezen öszveg csak az ujabb időkben növekedett ennyire, mert e század elején a bányászat nagyon hanyatlott. Vannak itt nézésre méltó rézbányák, hámorok, vizerőmüvek, czémentviz, melly a vasat rézzé változtatja, s még nagyobb sikerrel mint az urvölgyi Zólyomban; egy nagy kamarai épület, pénzverő ház, mellyben réz pénzt szoktak verni S betüjegygyel; 2 vendégfogadó, postahivatal. A lakosok némelly elsőséggel birtak a többi szepességi bányavárosok felett, t. i. mind az előfogati, mind a beszállásolási tehertől szabadok voltak. F. u. a kamara. "

A 19. század végén nagy dohánygyárat alapítottak itt. 1905-ben egy tűzvészben a település kétharmada leégett. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Gölnicbányai járásához tartozott.

Az itteni bányászat véglegesen az 1990-es években szűnt meg.

1880-ban 2706-an lakták, ebből 2312 német, 191 magyar és 105 szlovák anyanyelvű.

1890-ben 2220 lakosából 90 magyar és 100 szlovák anyanyelvű volt.

1900-ban 2555-en lakták: 328 magyar és 216 szlovák anyanyelvű.

1910-ben 2345-en lakták, ebből 1615 német, 556 magyar és 156 szlovák anyanyelvű.

1921-ben 2768 lakosából 259 magyar és 295 csehszlovák volt.

1930-ban 2421-en lakták: 1685 német, 110 magyar, 512 csehszlovák, 15 zsidó, 1 ruszin, 11 egyéb nemzetiségű és 87 állampolgárság nélküli.

1991-ben 1316 lakosából 2 magyar és 1250 szlovák volt.

2001-ben 1299 lakosából 1197 szlovák, 36 ukrán, 31 német és 5 magyar volt.

2011-ben 1126-an lakták, ebből 996 szlovák, 25 ukrán, 24 német, 17 cigány, 13 cseh és 3 magyar.

A dohánygyár épületei

1801-ben épített római katolikus plébániatemplomát - amely a középkori templom helyén épült - egykor fal és sánc övezte.

Evangélikus temploma 1787-ben épült barokk-klasszicista stílusban.

A kultúrház épülete 1828-ban épült, emeletén egykor kaszinó működött.

A városháza épülete 1721-ben épült, 1900-ban átépítették, később modernizálták.

A Bányászkamara egykori székháza reneszánsz eredetű, 1872-ben dohánygyárrá alakították át. Az egykori bányaépületek a 18. és 19. századból származnak.

A stószi hegyekben álló Szűz Mária templom 1755-ben épült, búcsújáróhely.

Barokk kápolnája 1726-ban épült, a 19. század végén renoválták.

Dohánygyárát 1872-ben alapították. Elsősorban szivarok készítéséről volt nevezetes. Az 1970-es években alkalmazottainak száma meghaladta az 500 főt, ekkor évente 90 millió szivart gyártottak itt. Arról is nevezetes, hogy 1968 óta az egykori Csehszlovákiában egyedül itt készítettek szivarokat. Az 1989-es rendszerváltás után a termékei iránti kereslet csökkent, alkalmazottainak számát csökkentették, 1995-ben az üzemnek már csak 130 dolgozója volt.[13] Végül a dohánygyárat 2008-ban bezárták.

Lacko, Miroslav - Mayerová, Erika 2016: Das älteste Stadtbuch von Schmöllnitz 1410-1735 - Eine Quelle zu den mitteleuropäischen wirtschaftlichen Verflechtungen

Benke L.: Telkibánya bányászatának története. In: Zsámboki L., 2001: Közlemények a magyarországi ásványi nyersanyagok történetéből XI. Miskolci Egyetem

# data[].attributes.attachment_link.description
Gölnicbányától 26 km-re délnyugatra, a Szomolnok-patak partján. Az itteni bányászat története a régmúlt időkbe nyúlik vissza. Valószínűleg már a kelták is bányásztak itt nemesfémeket. Az itteni aranybányászatról az első írásos említés 1243-ból származik. A szűk völgyben meghúzódó települést német bányászok alapították a 13. században. Nevét a Szomolnok patakról kapta, amely mellett fekszik.

# data[].attributes.body
Településről

Kassai dóm - II. Rákóczi Ferenc nyughelye

# data[].attributes.body
Murányi vára - gyalogtúra

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
Településről

# data[].attributes.body
T. Ádi, Mezei Sándor, Li Xiang

# data[].attributes.body
Vanda, Luca, Livi

# data[].attributes.body
Pálinkás Nóra, Csendes Nóra, Lesi Boróka

# data[].attributes.body
Lovas Edit, Trungel Zsófi

# data[].attributes.body
Pálinkás Nóra, Csendes Nóra, Lesi Boróka

# data[].attributes.body
Zsombor, Milán, V. Ádám

# data[].attributes.body
Bálint

# data[].attributes.body
Farkas Janka

# data[].attributes.body
Csontos Zsombor

# data[].attributes.body
Zoboki Kelli

# data[].attributes.body
Tót Lenke

# data[].attributes.body
Döbrentei Hunor

# data[].attributes.body
Mikulácsik Laura

# data[].attributes.body
Pintér Gyula

# data[].attributes.body
B.Levente, Cs.Ármin

# data[].attributes.body
Katona Miron

# data[].attributes.body
Lapéta Oszkár

# data[].attributes.body
Farkas Ádám

# data[].attributes.body
Hegyi Roland

# data[].attributes.body
Tercsi Martin

# data[].attributes.body
Dervár Zétény

# data[].attributes.body
Barta János Botond

# data[].attributes.body
Szűcs Noel

# data[].attributes.body
Szűcs Hanna

# data[].attributes.body
Nagy Zsófia

# data[].attributes.body
Szilvási Bence

# data[].attributes.body
Nagy Nándor

# data[].attributes.body
Gömöri Ferenc

# data[].attributes.body
PintérTamás

# data[].attributes.body
Oláh-Nagy Mira

# data[].attributes.body
Marsa Boglárka és Bodor Boglárka

# data[].attributes.body
Gömöri Ferenc

# data[].attributes.body
Pölös Balázs

# data[].attributes.body
Kovács Máté

# data[].attributes.body
Oláh-Nagy Mira

# data[].attributes.body
Tóth Bogi

# data[].attributes.body
Király Adél

# data[].attributes.body
Kővágó Zalán

# data[].attributes.body
Góbor Lili

# data[].attributes.body
Molnár Levente

# data[].attributes.body
Fehér Dávid

# data[].attributes.body
Böszörményi Bence

# data[].attributes.body
nagy nándor

# data[].attributes.body
Kovács Hanna

# data[].attributes.body
Csapó Zita

# data[].attributes.body
Herczeg Petra

# data[].attributes.body
Góbor Lili 2.

# data[].attributes.body
Király Adél

# data[].attributes.body
Judák Hanna

# data[].attributes.body
Schuller Gellért 2.

# data[].attributes.body
Quizizz TOTÓ (06.23-ig kitölthető)

Elégedettségi kérdőív

Bemutató