# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afganistanin sota on länsiliittouman osalta ohi. Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat lännelle valtava arvovaltatappio. Yle kokosi neljä kysymystä ja vastausta historiallisesta hetkestä.

Viimeiset yhdysvaltalaiskoneet nousivat ilmaan Kabulista maanantaina 30. elokuuta. Kuvassa ihmiset jonottavat Yhdysvaltain evakuointilennolle Kabulin kansainvälisellä lentokentällä 21. elokuuta. Kuva: Taylor Crul / AFP

Ensi viikolla, 20 vuotta syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, Yhdysvaltain presidentti Joe Biden pääsee sanomaan, että Afganistanin sota on viimeinkin ohi.

Alle kolmekymppisen näkökulmasta länsimaat ovat sotineet Afganistanissa aina.

Presidentti George W. Bush vei Yhdysvallat Afganistaniin syksyllä 2001 (siirryt toiseen palveluun) New Yorkin kaksoistornien romahtamisen jälkeen. Afganistanissa valtaa piti tuolloin ääri-islamistinen Taliban, joka salli terrori-iskut tehneen al-Qaidan ja sen johtajan Osama bin Ladenin toiminnan alueellaan.

Mukaan lähtivät Yhdysvaltojen Nato-kumppanit ja sotilasliiton tukijoukot. Myös Suomi lähti mukaan monikansalliseen ISAF-operaatioon.

Talibanin hirmuhallinto syrjäytettiin ja al-Qaida pakeni maan alle. Länsimaat jäivät torjumaan terrorismin uhkaa ja omien sanojensa mukaan pystyttämään demokratiaa.

Yhdysvaltain erikoisjoukot tappoivat bin Ladenin Pakistanissa vuonna 2011, mutta länsiliittouman operaatio jatkui yhä. Afganistanista ei poistuttaisikaan noin vain, vaikka jo presidentti Barack Obama sitä lupasi.

Sitten tuli kesä 2021.

1. Miksi länsimaat lähtivät Afganistanista juuri nyt?

Kaikki länsimaat lähtivät, koska operaatiota johtanut Yhdysvallat lähti.

Afganistanin sota oli ollut Yhdysvalloissa jo pitkään erittäin epäsuosittu. Ennen kuin vetäytymisen karut realiteetit iskivät televisioruuduille, lähtöä kannatti suurin osa amerikkalaisista yli puoluerajojen.

Amerikkalaiset olivat kyllästyneitä sotaan. Vuosien varrella lähes 2 500 amerikkalaissotilasta kuoli. Miljardeja ja miljardeja dollareita syydettiin alati jatkuvaan sotaan, jonka maalitolppa siirtyi jatkuvasti.

Maailmanpoliisin koppalakki ei enää kiehtonut.

Presidentti Donald Trump vannoi vuorostaan vetävänsä Yhdysvallat pois "loputtomasta sodasta". Hänen hallintonsa teki helmikuussa 2020 Talibanin kanssa diilin, jossa Yhdysvallat sitoutui poistumaan Afganistanista ja Taliban lupasi suitsia terrorismia sekä neuvotella vallanjaosta maan laillisen hallituksen kanssa.

Tämän vuoden alussa presidentiksi noussut Joe Biden oli jo Obaman varapresidenttinä vastustanut sodan jatkamista. Hän päätti toteuttaa vetäytymisen, joka oli jäänyt Trumpin hallinnolta puolitiehen.

Keväällä Biden ilmoitti Yhdysvaltojen lopettavan historiansa pisimmän sodan symboliseen syyskuun 11:nteen päivään mennessä.

Lue myös: Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin - kovalla ja kyynisellä tavalla

2. Miksi vetäytymisestä tuli täysi kaaos?

Heti, kun Biden vahvisti Yhdysvaltojen vetäytymisen, Taliban oli valmis.

Ääriliike ei ollut 20 vuoden aikana kadonnut minnekään. Johtohahmot pyörittivät liikettä maanpaosta käsin, taistelijat tekivät täsmäiskuja ja byrokraatit ylläpitivät maaseudulla omaa varjohallintoaan.

Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten miljardeilla kouluttama ja varustama Afganistanin armeija ei pärjännyt uskon voimalla vyöryvälle alimiehitetylle sissiliikkeelle. Asevoimat läpäissyt korruptio sekä kansallismielisyyden vähäisyys ja taistelutahdon puute saivat sotilaat laskemaan aseensa ja palaamaan perheidensä luo tai pakenemaan rajan yli.

Paljolti ilman suuria taisteluja Taliban valtasi maakuntakeskuksia yksi toisensa perään. Elokuun 14. päivän aamuna Taliban saapui Kabulin porteille. Jo iltaan menneessä presidentti Ashraf Ghani oli paennut maasta, ja Taliban-taistelijat istuivat presidentin työpöydän ääressä.

Talibanin etenemisen nopeus yllätti länsiliittouman. Tämän on myöntänyt jopa presidentti Biden, joka reilu kuukausi ennen Kabulin valtausta vakuutteli, ettei Taliban nousisi valtaan. Klippi Bidenin optimistisesta puheesta alkoi levitä ilkkuvana meeminä.

Alkoi kiireinen, laaja ja kaoottinen evakuointioperaatio Kabulin lentoasemalta. Parin viikon ajan ihmiset rynnivät lentoaseman porteille, jota amerikkalaissotilaat vartioivat. Etusijalla olivat länsimaiden kansalaiset, vasta sitten tulivat heitä auttaneet afganistanilaiset, joita uhkasi nyt Talibanin kosto.

Aika ei riittänyt kaikkien evakuointiin. Eurooppalaisjohtajien vetoomuksista huolimatta Yhdysvallat päätti pitäytyä elokuun viimeisen päivän takarajassa, josta oli sovittu Talibanin kanssa. Lopputuloksena tuhannet evakuoitaviksi kelpuutetut ihmiset jäävät vielä Afganistaniin.

Torstai-iltana lentoasemalla tapahtui Isis-K -järjestön terrori-isku, jota osattiin odottaa. Tämä vahvisti Bidenin argumenttia: mitä nopeammin Kabulista poistutaan, sen parempi.

3. Mitä Afganistanissa nyt tapahtuu?

Vaikka kansainvälinen huomio on kiinnittynyt Kabulin lentoasemalta evakuoitaviin länsimaalaisiin ja heidän auttajiinsa, Talibanin vallankaappauksen suurimmat kärsijät ovat miljoonat afganistanilaiset, jotka eivät voi paeta.

Ensisijainen huolenaihe ovat kostotoimet länsimaille työskennelleitä afganistanilaisia ja heidän perheitään vastaan. Jopa sadat tuhannet heistä (siirryt toiseen palveluun) jäävät Afganistaniin, eikä Talibanin lupauksia armahtaa heidät pidetä kovinkaan uskottavina.

Äärivanhoillisen Talibanin ideologiassa naisilla ja tytöillä ei ole paikkaa yhteiskunnassa. Vaikka Taliban sanoo suhtautuvansa aiempaa suvaitsevammin naisiin, liikkeen aiemmat hirmuteot julkisista teloituksista lähtien eivät ole unohtuneet. Jo nyt näyttää siltä, että naisten asema on huomattavasti heikkenemässä.

Oma huolenaiheensa ovat vähemmistöryhmät kuten šiialaiset hazarat, joita Taliban on vainonnut verisesti.

Lue myös: Huoli Talibanin kynsiin jäävistä naisista ja lapsista kalvaa Suomessa asuvia afganistanilaisia - "He ovat valmiita tekemään itsemurhan, jotta eivät joutuisi talibanien käsiin"

Toisaalta Afganistan on muuttunut paljon 20 vuodessa. Maa on nyt teknologisesti modernimpi, kaupungistuneempi ja koulutetumpi - ja todennäköisesti vaikeampi Talibanille hallita kuin 1990-luvulla.

Sillä on arvoa, että kokonainen sukupolvi sai kasvaa Afganistanissa ainakin jossain määrin vapaammassa ja suvaitsevammassa yhteiskunnassa. Afganistanin väestöstä yli 60 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) on alle 25-vuotiaita, ja suurella osalla heistä on ensisijaisesti kokemusta hyvin muunlaisesta elämäntavasta kuin mitä Taliban edustaa.

YK:n alainen Maailman ruokaohjelma varoittaa (siirryt toiseen palveluun) kuitenkin, että Afganistania uhkaa pian välitön elintarvikepula ja jopa nälänhätä. Kuivuus ja sota ovat johtaneet viljelysten tuhoutumiseen ja elintarvikkeiden hinnan nousuun. Ankaran talven lähestyessä etenkin maaseudun asukkaiden ruokahuolto on vakava huolenaihe.

4. Miten vetäytyminen vaikuttaa länsimaihin?

Afganistan oli presidentti Bushin aloittaman terrorisminvastaisen sodan päänäyttämö. Länsimaat olivat täysin kietoutuneita operaatioon.

Sitä ei koskaan saada tietää, montako terrori-iskua operaatiolla estettiin ja kuinka moni ihmishenki säästyi. Niiden arvoa ei voi mitata rahassa.

Sen sijaan se tiedetään, monenko tuhannen länsimaalaisen ja afganistanilaisen hengen operaatio maksoi.

Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat suunnaton arvovaltatappio Yhdysvalloille, Euroopalle ja Natolle. Sen vaikutukset tulevat tuntumaan kansainvälisissä suhteissa ja valta-asetelmissa vielä pitkään.

Lue myös: " Amerikan aika on loppu" - professori Martti Koskenniemi arvioi, että lännen ylimielisyys vei Afganistan-operaation karille

Presidentti Joe Biden tullaan muistamaan paitsi Afganistanin sodan lopettamisesta, ennen kaikkea tavasta (siirryt toiseen palveluun) , jolla hänen hallintonsa sen teki.

Sodan loppusuoralla tapahtunut terrori-isku, jossa kuoli tusinan verran amerikkalaissotilaita ja kymmeniä afganistanilaisia, antaa synkän kuvan siitä, mitä 20 vuoden terrorisminvastaisella sodalla lopulta saavutettiin.

Biden varmasti toteaisi New Yorkin terrori-iskujen vuosipäivänä mielellään, että tehtävä suoritettu - mission accomplished.

Selän taputteluun ei kuitenkaan ole paljon aihetta.
Mitä ajatuksia Afganistanin tilanne herättää? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 1.9. kello 23 asti. Lue lisää: Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni - Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta Talibanin valtaannousu voi lisätä terrorismia - Supon mukaan jihadistijärjestöille tuli merkittävä propagandavoitto Afganistanin tapahtumista "Tämä ei ole Saigon" - Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös Taliban etsii yhä kiivaammin länsimaille työskennelleitä - "Kaikki ovat vaarassa", kertoo Suomen rauhanturvaajien tulkkina työskennellyt mies Ylelle Millainen sotilaallinen voima on USA:n aseilla varustettu Taliban? Maanpuolustuskorkeakoulun Paronen: "Kuin puolet Suomen kenttäarmeijasta"

# data[].attributes.attachment_link.title
Tehtävä suoritettu? Länsimaat poistuivat Afganistanista 20 vuoden jälkeen - lue miksi, miten ja mitä siitä seuraa

# data[].attributes.attachment_link.description
Afganistanin sota on länsiliittouman osalta ohi. Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat lännelle valtava arvovaltatappio. Yle kokosi neljä kysymystä ja vastausta historiallisesta hetkestä. Ensi viikolla, 20 vuotta syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, Yhdysvaltain presidentti Joe Biden pääsee sanomaan, että Afganistanin sota on viimeinkin ohi. Alle kolmekymppisen näkökulmasta länsimaat ovat sotineet Afganistanissa aina.