# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Darrera actualització: gener 2021

Els efectes de la microbiota intestinal sobre la nostra salut es poden estudiar a partir de conèixer la seva composició (nom i cognoms dels microorganismes que hi habiten) i, sobretot, saber quin perfil de metabòlits produeix.

La nostra microbiota intestinal és un autèntic laboratori químic en el que cada dia es generen milers de metabòlits d'origen microbià que poden tenir efectes beneficiosos o negatius per la salut. Actualment, els científics els estan estudiant com a diana per prevenir o tractar els trastorns digestius i inclús algunes malalties que aparentment no guarden relació amb l'intestí, com l'obesitat, el càncer colorectal o la depressió.

Per exemple, els àcids grassos de cadena curta que es generen quan la microbiota intestinal fermenta la fibra de la dieta poden millorar la sensibilitat a la insulina, tenen una acció anti-inflamatòria i disminueixen la sensació de gana.

En canvi, hi ha altres metabòlits d'origen bacterià que tenen efectes no desitjables per a la salut. És el cas de la resistència a la insulina que promouen els aminoàcids de cadena ramificada generats per una microbiota intestinal poc diversa i la inflamació crònica de baix grau estimulada pel lipopolisacàrid bacterià (LPS) present a la paret cel·lular dels bacteris gram-negatius de la microbiota.

La microbiota juga un paper important en el neurodesenvolupament cerebral en edats primerenques de la vida (tant prenatal com postnatal), que pot tenir les seves conseqüències en edats posteriors. D'aquesta manera, s'ha vist com alteracions de la microbiota es poden veure reflectides en la percepció del dolor, la reacció a l'estrès, la neuroquímica i altres alteracions de l'eix gastro-cerebral.
Eix MICROBIOTA-INTESTÍ-CERVELL:
el que passa a l'intestí, no es queda a l'intestí

La relació bidireccional entre la microbiota intestinal i el cervell, coneguda com a " Eix microbiota-intestí-cervell ", suceeix per diverses vies aferents o eferents que s'han implicat en aquest eix.

L'evidència ha mostrat que la microbiota intestinal regula de manera ascendent la inflamació local i sistèmica, ja que els lipopolisacàrids (LPS) de bacteris patògens indueixen a la síntesi de citocines proinflamatòries. L'estimulació excessiva del sistema immune innat resultat de l'alteració de la flora intestinal (disbiosi intestinal) i/o el creixement excessiu dels bacteris intestinals juntament amb l'augment de la permeabilitat intestinal, poden produir inflamacions sistèmiques i/o del SNC. D'aquesta manera, poden contribuir en la generació de trastorns neurodegeneratius.

També s'han mostrat que agents ambientals i infecciosos diversos com els antibiòtics, els neurotransmissors / neuromoduladors intestinals, les fibres vagals sensorials, les citocines i els metabòlits essencials, transmeten informació al sistema nerviós central sobre l'estat intestinal. A la vegada, l'eix hipotalàmic-pituïtari-suprarenal, les àrees reguladores del SNC de la sacietat i els neuropèptids alliberats de les fibres nervioses sensorials, afecten directament a la composició de la microbiota intestinal a través de la disponibilitat de nutrients.

Existeix una evidència creixent que aquestes interaccions influeixen en la patogènesi d'una sèrie de trastorns prèviament considerats com exclusivament neurodegeneratius o de l'ànim, tals com la depressió, la malaltia bipolar, els trastorns de l'espectre autista, el trastorn d'hiperactivitat amb dèficit d'atenció, l'esquizofrènia, l'esclerosi múltiple i l'obesitat; però que ara s'han relacionat amb processos inflamatoris produïts per bacteris o virus.

La microbiota en els atletes d'elit

Així doncs, lasembla ser un dels principals moduladors de les composicions de la microbiota intestinal. Hi ha e studis que revelen que existeixen adaptacions del microbioma intestinal segons una dieta determinada i un estil de vida concret. Entendre el paper que juga la microbiota humana en l'e nvelliment, tindrà un paper fonamental per ajudar a comprendre com el microbioma pot ser modificat mitjançant la dieta i altres intervencions per retardar la pèrdua de la salut relacionada amb l'envelliment.

Segons l'article Exercise-induced stress behavior, gut-microbiota-brain axis and diet: A systematic review for athletes, la fatiga, les alteracions de l'estat d'ànim, el baix rendiment i el malestar gastrointestinal són comuns entre els atletes durant l'entrenament i la competició. Les demandes psicosocials i físiques durant l'exercici intens poden iniciar una resposta a l'estrès activant els eixos simpàtic-adreno-medul·lar i hipotàlem-hipòfiso-adrenal (HPA), el que resulta en l'alliberament d'estrès i hormones catabòliques, citocines inflamatòries i molècules microbianes. L'intestí és la llar de trilions de microorganismes que tenen un paper fonamental en molts aspectes de la biologia humana, incloent-hi el metabolisme, la funció endocrina, neuronal i immune. Es creu que el microbioma intestinal i la seva influència en el comportament de l'hoste, la barrera intestinal i la funció immune són un aspecte crític de l'eix cervell-intestí.

Evidències recents, mostren que hi ha una alta correlació entre l'estrès físic i emocional durant l'exercici i els canvis en la composició de la microbiota gastrointestinal. A causa de la considerable complexitat de les respostes d'estrès en els atletes d'elit (des de l'intestí permeable fins a l'augment del catabolisme i la depressió), la definició de règims de dieta estàndard és difícil.

Què diu la CIÈNCIA en relació a ACTUAR sobre l'eix microbiota-intestí-cervell per millorar la SALUT MENTAL?

Les opcions que s'estan investigant en l'actualitat per millorar la salut mental a través de l'eix microbiota-intestí-cervell inclouen (Figura 1):

Els probiòtics: són microorganismes vius que, quan s'administren en quantitats adequades, confereixen un benefici per la salut de l'hoste.

Els prebiòtics: són substrats que s'utilitzen de manera selectiva per la microbiota i confereixen un benefici per la salut.

Els simbiòtics: són una combinació d'un o més probiòtics amb un o més prebiòtics.

Els postbiòtics: són components produïts pels microorganismes, alliberats a partir dels aliments o constituents microbians, incloent les cèl·lules no viables que, quan s'administren en quantitats adequades, promouen la salut i el benestar.

Els aliments fermentats: són aliments sotmesos a un procés de fermentació i que poden contribuir a mantenir l'equilibri de la microbiota intestinal. Algunes llets fermentades com el iogurt i alguns tipus de quefir són exemples d'aliments probiòtics.

La neuromodulació és un dels efectes més prometedors en el camp dels probiòtics. Científics de la Universitat de Cork van definir per primer cop l'any 2013 el concepte de psicobiòtic per referir-se a "organismes vius que, quan es consumeixen en quantitats adequades, produeixen un benefici en la salut de pacients amb trastorns psiquiàtrics". Més recentment, la definició de psicobiòtic s'ha actualitzat perquè inclogui qualsevol intervenció (més enllà dels probiòtics i els prebiòtics) que millori la salut mental a través de modificar la composició i/o les funcions de la microbiota intestinal.

Figura 1. Estratègies disponibles per millorar la salut mental a través d'actuar sobre l'eix microbiota-intestí-cervell.
Font: Long-Smith et al., Annu Rev Pharmacol Toxicol. 2020; 60:477-502.

Resultats de l'ACTUACIÓ dels probiòtics

No obstant això, algunes dades experimentals preliminars obtingudes d'estudis que fan servir probiòtics mostren alguns resultats interessants, que indiquen que la microbiota actua com un òrgan endocrí (per exemple, secretant serotonina, dopamina o altres neurotransmissors) i poden controlar l'eix HPA en atletes.

El que és preocupant és que les recomanacions dietètiques per a atletes d'elit es basen principalment en un baix consum de polisacàrids de plantes, el que està associat amb una diversitat i funcionalitat de microbiota reduïda (per exemple, menys síntesi de subproductes com a àcids grassos de cadena curta i neurotransmissors).

A mesura que més atletes d'elit pateixen condicions psicològiques i gastrointestinals que poden vincular-se amb l'intestí, és possible que sigui necessari incorporar la microbiota terapèuticament en les dietes dels atletes que prenen en consideració la fibra dietètica i els taxons microbians que actualment no estan presents en l'intestí de l'atleta.

Les últimes investigacions han revelat que la colonització per part de la microbiota intestinal afecta el desenvolupament cerebral dels mamífers i el seu comportament durant l'etapa adulta. A través de mesuraments de l'activitat motora i del comportament relacionat amb l'ansietat, s'ha demostrat, en ratolins, que el procés de colonització microbiana desencadena uns mecanismes de senyalització que afecten aquests circuits neuronals, de manera que la microbiota intestinal pot influir en el desenvolupament cerebral normal i les funcions conductuals.

Així mateix, és possible que la microbiota intestinal sigui capaç de modificar l'expressió d'alguns gens de risc o que formi part de mecanismes que alteren les funcions cognitives observades en pacients amb malalties gastrointestinals.

Investigacions recents també mostren que la microbiota del tracte gastrointestinal està relacionada amb la patogènia del Alzheimer a través del desencadenament de malalties metabòliques i el progrés d'un estat d'inflamació de baix grau. A més, l'alteració d'aquest eix microbiota-gastro-cerebral podria explicar mecanismes de la patogènesi de certes malalties cerebrals com l'autisme, si bé avui dia la seva etiologia persisteix desconeguda del tot. En estudis de ratolins s'ha comprovat com les alteracions en la microbiota intestinal podrien ser responsables d'alteracions del comportament social i que la suplementació amb probiòtics com B. fragilis, administrats en etapes precoces de l'adolescència en ratolins, podria disminuir alteracions en el comportament d'aquests.

La possibilitat de modificar la microbiota intestinal per millorar la salut mental, prevenir i tractar els trastorns psicològics existeix, però encara queda un llarg camí per recórrer abans que els probiòtics i els prebiòtics es puguin recomanar de manera sistemàtica en la pràctica clínica dels trastorns mentals.

No tots els probiòtics es poden aconsellar des de l'oficina de farmàcia per millorar la salut mental, ja que els efectes beneficiosos dels probiòtics són específics de la soca, la dosi i la durada del tractament.

Alguns dels probiòtics que han mostrat beneficis per malalties que s'acompanyen d'una alteració en l'eix microbiota-intestí-cervell inclouen Bifidobacterium infantis 35624 per millorar la simptomatologia de la síndrome de l'intestí irritable a través de reduir la resposta immunitària inflamatòria, Lactobacillus casei Shirota per reduir l'ansietat en pacients amb síndrome de fatiga crònica i Lactobacillus plantarum PS128 per millorar alguns símptomes de l'autisme.

En persones sanes, el probiòtic Bifidobacterium longum 1714 ha mostrat millorar la vitalitat i reduir la fatiga mental durant les situacions d'estrès.

Bibliografía

De la flora intestinal al microbioma

El Microbioma y las enfermedades neurodegenerativas del Sistema Nervioso Central

Gut microbiota in autism and mood disorders

Redescubriendo el eje microbiota-intestino-cerebro

Exercise-induced stress behavior, gut-microbiota-brain axis and diet: A systematic review for athletes

Stilling RM et al. Microbial genes, brain and behaviour-epigenetic regulation of the gut-brain axis.

Microbiota and neurodevelopmental Windows: implications for brain disorders.

Long-Smith C, O'Riordan KJ, Clarke G, Stanton C, Dinan TG, Cryan JF. Microbiota-gut-brain axis: new therapeutic opportunities. Annu Rev Pharmacol Toxicol. 2020; 60:477-502. doi: 10.1146/annurev-pharmtox-010919-023628.

Collado MC, Vinderola G, Salminen S. Postbiotics: facts and open questions. A position paper on the need for a consensus definition. Benef Microbes. 2019; 10(7):711-719. doi: 10.3920/BM2019.0015.

Dinan TG, Stanton C, Cryan JF. Psychobiotics: a novel class of psychotropic. Biol Psychiatry. 2013; 74(10):720-726. doi: 10.1016/j.biopsych.2013.05.001.

Sarkar A, Lehto SM, Harty S, Dinan TG, Cryan JF, Burnet PWJ. Psychobiotics and the manipulation of bacteria-gut-brain signals. Trends Neurosci. 2016; 39(11):763-781. doi: 10.1016/j.tins.2016.09.002.

Liu YW, Liong MT, Ella Chung YC, Huang HY, Peng WS, Cheng YF, et al. Effects of Lactobacillus plantarum PS128 on children with autism spectrum disorder in Taiwan: a randomized, double-blind, placebo-controlled trial. Nutrients. 2019; 11(4):820. doi: 10.3390/nu11040820.

Wang H, Braun C, Murphy EF, Enck P. Bifidobacterium longum 1714TM strain modulates brain activity of healthy volunteers during social stress. Am J Gastroenterol. 2019; 114(7):1152-1162. doi: 10.14309/ajg.0000000000000203.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Xavier de Diego,Montse Sanz,Anna Paré i Andreu Prados. Grup d'Alimentació i Salut Mental de la Vocalia d'Alimentació

# data[].attributes.attachment_link.title
Probiòtics i salut mental. Eix intestí-cervell - Farmaceuticonline

# data[].attributes.attachment_link.description
Darrera actualització: gener 2021 Els efectes de la microbiota intestinal sobre la nostra salut es poden estudiar a partir de conèixer la seva composició (nom i cognoms dels microorganismes que hi habiten) i, sobretot, saber quin perfil de metabòlits produeix.

# data[].attributes.headline
PODEN ELS PROBIÒTICS AJUDAR A MILLORAR LAMICROBIOTA I LA DEPRESSIÓ?

# data[].attributes.subject
PODEN ELS PROBIÒTICS AJUDAR A MILLORAR LAMICROBIOTA I LA DEPRESSIÓ?

# data[].attributes.body
1. Són capaços d’afavorir la integritat de la mucosa intestinal a través d’incrementar l’expressió de mucina, reduir el creixement bacterià, estimular la immunitat de la mucosa, i sintetitzar substàncies antioxidants.
2. En estudis en ratolins, els probiòtics són capaços de promoure la plasticitat neuronal i prevenir la disminució de la regeneració de les neurones induïda per l’estrès crònic en algunes àrees cerebrals. Confirma la importància de la microbiota intestinal en l’eix intestí-cervell.

# data[].attributes.body
Inactivitat física

Obesitat

Estrès crònic

Dèficit de vitamina D

Pol·lució

Tabac

Dieta occidental hipercalòrica i/o hiperlipídica

Estrès oxidatiu

Alteracions de la microbiota intestinal

Permeabilitat intestinal

# data[].attributes.body
1. Heretabilitat
2. Esdeveniments estressants
3. Alteracions endocrines, digestives o de sistema immune
4. Càncer
5. Expressió anormal de nombrosos gens involucrats en la resposta a l'estrès, aprenentatge, plasticitat neuronal o memòria.

# data[].attributes.body
Trastorn de l'estat d'ànim caracteritzat per un sentiment constant de tristesa o d'indiferència emocional, acompanyat d'una pèrdua d'interessos, un abandonament de les activitats i una disminució de la capacitat de sentir plaer. • Afecta els sentiments, pensaments i la conducta

# data[].attributes.body
T
E
R
C
E
R

T
R
I
M
E
S
T
R
E

# data[].attributes.headline
UTILITAT DELS PROBIÒTICS EN ELS PACIENTSAMB CÀNCER

# data[].attributes.subject
UTILITAT DELS PROBIÒTICS EN ELS PACIENTSAMB CÀNCER

# data[].attributes.body
Un estudi interessant va demostrar que l'ús de probiòtics de forma perioperatòria en pacients amb càncer colorectal va reduir la taxa d'infecció associada a la cirurgia.

L'ús de Lactobacillus acidophilus i Bifidobacterium lactis pot canviar els patrons epigenètics tumorals en el càncer colorectal.

# data[].attributes.headline
EFECTES DE LA MICROBIOTA EN LA RESPOSTAAL TRACTAMENT ANTINEOPLÀSIC

# data[].attributes.subject
EFECTES DE LA MICROBIOTA EN LA RESPOSTAAL TRACTAMENT ANTINEOPLÀSIC

# data[].attributes.body
La microbiota té un efecte directe en la toxicitat i l'eficàcia dels tractaments antineoplàsics.

Una de les vies on influeix és el metabolisme dels fàrmacs.

# data[].attributes.body
Bacteris de la boca s'han relacionat amb tumors en altres òrgans com pulmó, còlon o pàncrees.

Els mecanismes tenen a veure amb la inflamació crònica de baix grau associada a la disbiosi, sobretot quan hi ha periodontitis.

Un altre mecanisme d'acció deriva de l'activitat antiapoptòtica que impediria la mort de cèl·lules precanceroses

# data[].attributes.body
La disbiosi intestinal pot afectar el metabolisme intestinal i la funció immune, desencadenant processos de carcinogènesi a nivell local i a distància.

La disbiosi també pot provocar processos de carcinogènesi a distància per mecanismes que van més enllà de la inflamació de baix grau i la endotoxemia.

# data[].attributes.body
Un estat de eubiosis afavoreix una situació antiinflamatòria i de control dels processos carcinogènics.

Hi ha múltiples molècules fabricades per la microbiota intestinal amb efectes antitumorals.

# data[].attributes.body
1/3 per factors relacionats amb la conducta i l'alimentació, i  Un 20% dels casos de càncer per un agent infecciós

# data[].attributes.body
En aquest tema no era conscient de la importància que hi ha en menjar bé i en fer esport diari, per tenir una bona salut femenina, i d'aquesta manera habitar la gran majoria de patologies.

# data[].attributes.body
La meva conclusió sobre la microbiota i l'envelliment és que és molt important cuidar-se durant la tapa d'adultesa, perquè així hi ha més possibilitats que patir una malaltia degenerativa.

# data[].attributes.body
La meva conclusió sobre la microbiota oral és que, és molt important tenir una dieta equilibrada i mantenir una higiene diària. Ja que d'aquesta manera habitarem tenir una disbiosis oral i per a tant habitarem problemes com les càries.

# data[].attributes.body
Ovari poliquístic

# data[].attributes.body
VAGINOSIS BACTERIANA

# data[].attributes.body
TUMORS DE MAMA, COLL UTERÍ I OVARI

# data[].attributes.headline
DISBIOSIS I PROBLEMES HORMONALS FEMENINS

# data[].attributes.subject
DISBIOSIS I PROBLEMES HORMONALS FEMENINS

# data[].attributes.body
- Eliminació dels estrògens per via
hepàtica (conjugació)
- Estrògens modificats per un conjunt de bacteris

# data[].attributes.body
S'ha de tenir en compte aquests tres aspectes:
- No tenir una higene intima exessiva.
- Mantenir una bona dieta.
- Relacions sexuals segures.

# data[].attributes.body
Durant el cicle menstrual hi ha
variacions en la composició del
vaginoma.
• Durant la regla:
• Augmenta Gardnerella vaginalis
• Disminueix Lactobacillus spp.

# data[].attributes.body
La vagina conté una microbiota molt específica. Ha d’estar en equilibri per realitzar les seves funcions i protegir enfront a les infeccions vaginals

# data[].attributes.body
- Durada mitjana de 28 dies
- Predomini d’estradiol a la fase fol·licular
- Predomini de progesterona a la fase lútia
- Pics de LH i FSH en l’ovulació

# data[].attributes.body
- Disminueix la diversitat
- Baixen Bacteroides i Bifidobactèries
- Augmenten anaeròbis, Clostridium,
fusobactèries i eubactèries
- Augmenta l’activitat proteolítica

# data[].attributes.headline
RELACIÓ DE L’INFLAMACIÓ AMB LA RESPOSTA IMMUNITARIA

# data[].attributes.subject
RELACIÓ DE L’INFLAMACIÓ AMB LA RESPOSTA IMMUNITARIA

# data[].attributes.body
- L’empobriment de diversitat microbiana es relaciona amb alteracions de la resposta immunitària
- Sumada a una inflamació crònica sistèmica de baix grau, poden provocar l’aparició de patologies cardiovasculars i degeneratives
(Alzheimer o Parkinson) i altres alteracions de l’humor (ansietat o depressió)

# data[].attributes.body
- Modificacions en la dieta
- Canvis en la resposta immunitària
- Hospitalitzacions
- Augment del temps de transit intestinal
- Falta d’activitat física
- Infeccions recurrents
- Ús freqüent d’antibiòtics i altres fàrmacs

# data[].attributes.body
- Reducció progressiva de la superfície mucosa
- Pèrdua d’elasticitat

# data[].attributes.body
La disbiosis s’associa amb l’aparició de
càries, on cobren protagonisme espècies
com Streptococcus mutants i
Propionibacterium acidifaciens i amb la
gingivitis (condició que pot desembocar
en periodontitis impactant molt
negativament la salut general).

# data[].attributes.body
- Ens ajuda a convertir el nitrat dels aliments que ingerim en nitrit, substància que té activitat antiinflamatòria i
antimicrobiana de forma
directa.
- Regula la producció de moc a nivell gàstric, cosa que té efectes a nivell oral i intestinal
- Segrega bacteriocines.

# data[].attributes.body
Conjunt de microorganismes que
formen part de l’ecosistema bucal,
que han d’estar en equilibri per
garantir una correcta funció
fisiològica i evitar el
desenvolupament de malalties

# data[].attributes.body
Gràcies a aquest tema he pogut aprendre moltes coses que desconeixia de la pell. Com per exemple la causa de l'acne. Com sempre he arribat a la conclusió que és molt important menjar sa i tenir una gran cura de la pell.

# data[].attributes.body
S E G O N T R I M E S T R E

# data[].attributes.body
La meva reflexió personal sobre aquest tema de la microbiota intestinal és que, cada dia m'han dono més conta que menjà sa i amb unes bones condicions, és primordial pel nostre cos. Ja que com he vist amb aquest tema menjar amb una dieta equilibrada efecte fins a les parts més petites de l'organisme que ni tan sols podem veure a primera vista. Per l'altra banda té conseqüències molt beneficioses o molt perjudicials per al nostre cos i sobretot per la nostra microbiota.

# data[].attributes.headline
PRINCIPALS PATOLOGIES DIGESTIVES AMB PLOBLEMES DE PELL:

# data[].attributes.subject
PRINCIPALS PATOLOGIES DIGESTIVES AMB PLOBLEMES DE PELL:

# data[].attributes.body
• Hipoclorhidria
• Disbiosi
• Infeccions intestinals
• Permeabilitat intestinal augmentada
• Sensibilitats alimentaries/Alimentació occidental

# data[].attributes.attachment_link.title
CONCEPTES A PERFUNDIR DE LA MICROBIOTA INTESTINAL_

# data[].attributes.headline
FACOTORS QUE AFECTEN LA MICROBIOTA INTESTINAL:

# data[].attributes.subject
FACOTORS QUE AFECTEN LA MICROBIOTA INTESTINAL:

# data[].attributes.body
- Neixament per cesària o natural.
- Tipus d'alimentació.
- Accés d'utilització d'antibiotics i fàrmacs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rob Knight: Cómo nuestros microbios nos hacen lo que somos

# data[].attributes.attachment_link.description
Rob Knight es pionero en el estudio de los microbios humanos, esa comunidad de organismos unicelulares diminutos que viven dentro de nuestros cuerpos y desempeñan un papel enorme --en gran parte inexplorado-- en nuestra salud. "El poco más de un kilo de microbios que llevamos a cuesta podría ser más importante que cada gen del genoma", dice.

# data[].attributes.body
FITXA

# data[].attributes.attachment_link.title
PROJECTE C5- ACT Introducció a la microbiota (3)

# data[].attributes.body
- Dermobiota.
- Dermatitis atòpica
- Psoriasi
- Rosàcia
- Acne

# data[].attributes.body
L’intestí i la pell són 2 teixits de revestiment, íntimament relacionats, amb funció barrera
que responen de manera similar a estímuls nocius.
• Una pell malalta pot indicar un intestí malalt
• Guarir l’intestí pot posar fi als problemes de pell

# data[].attributes.body
El sistema immunitari ha evolucionat juntament amb la microbiota de la pell amb la finalitat de conservar aquells microorganismes que actuen com a comensals i eliminar els patògens.

# data[].attributes.body
La pell humana està densament colonitzada per una microbiota molt diversa, que compren els 3 dominis
de la vida:
• Procariota
• Arquea
• Eucariota

# data[].attributes.body
La pell és un dels òrgans corporals més grans i versàtils. Protecció física, química i biològica davant agressions externes. Te dues parts principals
• Epidermis
• Dermis

# data[].attributes.headline
NUTRIENTS NECESSARIS PER A LA FLORA INTESTINAL:

# data[].attributes.subject
NUTRIENTS NECESSARIS PER A LA FLORA INTESTINAL:

# data[].attributes.body
- Greixos: Els beneficiosos són l'omega-3, l'oli d'oliva verge i els fruits secs.
- Proteïnes. Les que siguin d'origen animal, no han de contenir gaires xenobiòtics.
- Fibres fermentables: Inclou fibres solubles o digeribles i fibres insolubles o no digeribles. N'hi ha de diferents tipus: Midó resistent, polifenols, Mucilags, Fructans, Galactooligosacàrids, Betaglucans i pactines.

# data[].attributes.body
• Digestió i absorció de nutrients
• Homeòstasi energètica
• Síntesi de vitamines
• Síntesi de AGCC i altres metabòlits
• Metabolisme de xenobiòtics
• Mediador de la resposta immunitària
• “Antiadhesió” de patògens
• Funció de barrera
• Regulació del trànsit intestinal
• Regulació neuroendocrina (eix intestí-cervell).

# data[].attributes.body
​- Els Probiòtics són aliments o suplements que contenen microorganismes vius destinats a mantenir o millorar els bacteris "bons" (microbiota normal) del cos.
- Els Prebiòtics són aliments que actuen com a nutrients per a la microbiota humana. S'utilitzen amb la intenció de millorar l'equilibri d'aquests microorganismes.

# data[].attributes.headline
ALIMENTS ASSOCIATS A UNA BONA MICROBIOTA:

# data[].attributes.subject
ALIMENTS ASSOCIATS A UNA BONA MICROBIOTA:

# data[].attributes.body
• Fibra alimentària fermentable
• Proteïnes i greixos
​• Polifenols