# data[].attributes.body
rozdelenie Rímskej ríše na Západnú a Východnú

# data[].attributes.body
zo Západorímskej ríše vznikla Byzantská

# data[].attributes.body
Chlodvík zjednotil Franské kmene

# data[].attributes.body
germánske kmene (Anglovia, Sasi, Juti, Frízovia) – 7 kráľovstiev – Kent, najsilnejšie – Wessex, Sussex, Essex, Vých. Anglicko, Mercia, Northumbria, ktoré mezdi sebou bojujú

# data[].attributes.body
Na území Poľska sa začali najstaršie slovanské kmene –Poľania a Vislania

# data[].attributes.body
cisár bol najvyššou hlavou cirkvi- cézaropapizmus, porazil Vandalov v s. Afrike a Ostrogótov a územie Talianska pričlenil k Byzantskej ríši

reformy rímskeho práva -

Corpus iuris civilis (normy a výklady rím. práva)

# data[].attributes.body
622 - odchod Mohameda z Mekky do Mediny

# data[].attributes.body
franský kupec Samo vytvoril nadkmeňový útvar, zjednotil Slovanov

# data[].attributes.body
dobytie Mekky Arabmi, vytv. hl. mesto arabského štátu

# data[].attributes.body
Pipin II. zjednotil celú Franskú ríšu)

# data[].attributes.body
Franská ríša bola ohrozovaná Arabmi

# data[].attributes.body
Starokresťanská tradícia nepripúšťala zobrazovanie bytostí a nadprirodzených javov, obdobie zavrhovania obrazov svätých, Byzancia

# data[].attributes.body
v roku 732 Karol Martell porazil Arabov

# data[].attributes.body
Pipin III. zosadil rod Mejorejovcov

# data[].attributes.body
vznik nového rodu Karolovcov

# data[].attributes.body
v roku 768 nastúpil na trón,
karolínska renesancia, karol. miniskula - reforma písma

# data[].attributes.body
K.V. porazil Sasov

# data[].attributes.body
určenie hraníc pápežského štátu​

# data[].attributes.body
Karol založil španielsku marku so sídlom v Barcelone

# data[].attributes.body
boje proti Avarom, christianizácia​

# data[].attributes.body
8-9 storočie

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
vhodné životné podmienky prevznik štátu - husté lesy a kotlina bola obklopená pohoriami.

Žilo tu viacero kmeňov (Česi, Lužania, Pšovania, Děčania, Lemuzi, Chorváti, Zlinčania, Doudlešbovia), ktoré sa venovali orbovému poľnohospodárstvu, výrobe železa, hrnčiarstvu a tkaniu látok.

kmeň Čechov pod vedením rodu Přemyslovcov podmanil ostatné kmene.

Prvým známym českým kniežaťom bol Bořivoj(882–894), ktorý prijal krst z rúk arcibiskupa Metoda

# data[].attributes.body
korunovácia Karola Veľkého za rímskeho cisára​

# data[].attributes.body
začiatok vlády Ľudovíta I. Pobožného

# data[].attributes.headline
Ordinantio Imperii: zákon o nástupníctve v ríši

# data[].attributes.subject
Ordinantio Imperii: zákon o nástupníctve v ríši

# data[].attributes.body
v roku 817, Ľudovít I. Pobožný

# data[].attributes.body
bola podpísaná 10.8.843 a znamenala rozdelenie Franskej ríše na tri časti (Z- dostal Karol Holý (Lysý)

# data[].attributes.body
Cisár Michal III. vyslal Konštantína a Metoda

# data[].attributes.body
r. 882 v Kyjeve knieža Oleg získal moc a začal  formovať rane stredoveký ruský štát, táto snaha upevniť štát  spôsobovala konflikty s Byzantskou ríšou

# data[].attributes.body
porážka vojsk Mojmíra II

# data[].attributes.body
víťazstvo Starých Maďarov  nad Bavormi v bitke pri Bratislave

# data[].attributes.body
Normani dostali od Karola III. časť Francúzska - léno na sev. probreží

# data[].attributes.body
východofranský kráľ,  zakladateľ tzv. saskej dynastie kráľov a císárov rímskonemeckej ríše, Na sklonku svojej vlády riešil zničujúce nájazdy maďarských kmeňov na územie východofranskej ríše.

# data[].attributes.body
V roku 924 začal  Henrich I. Vtáčnik Maďarom platiť tribút a získaný pokoj využil na opevňovanie miest a budovanie silnej jazdeckej armády. V roku 933 platby ukončil a trestnou výpravou Maďarov porazil v bitke na Riade.

# data[].attributes.body
v roku 962 korunovaný za cisára v Ríme, porazil Maďarov

# data[].attributes.body
dlho odmietal posielať nemeckému cisárovi vojenskú pomoc a vazalský poplatok.
Keď cisár vojensky ohrozil Čechy, Boleslav nakoniec uznal zvrchovanosť nemeckej ríše.

# data[].attributes.body
oženil s dcérou českého kniežaťa Boleslava I. Dúbravkou, prijal kresťanstvo a dal založiť v Poznani misijné biskupstvo, ktorého úlohou bola christianizácia pohanského slovanského obyvateľstva.

Ku koncu života odovzdal Mešek

listinou Dagome iudex do ochrany pápeža, čo krajine zaistilo samostatný vývoj a uchránilo ju od osudu Česka, ktoré sa stalo súčasťou Rímskonemeckej ríše.

# data[].attributes.body
Gejza prijal kresťanstvo, sídlil v Ostrihome,

bratovi Michalovi dal ako údel Nitru – obnovil kostol sv Emeráma,

• kláštor sv Hypolita na

• Zobore

# data[].attributes.body
Za pomoci českých vojsk cisár Oto I. zvíťazil nad Maďarmi. Boleslav využil toto víťazstvo na rozšírenie hraníc českého štátu o Moravu, severozápadné Slovensko a Krakovsko. Aby vymedzil vplyv cisára Ota, zamýšľal osamostatniť Čechy aj cirkevne

# data[].attributes.body
• Na hnezdenskom zjazde v r. 1000 bola za prítomnosti cisára Ota III. uznaná nezávislosť Poľska od Ríše (kráľ) i založenie samostatnej cirkevnej provincie – hnezdenského arcibiskupstva.

Po smrti Ota III. sa Boleslav dostal kvôli svojim výbojom do konfliktu s Ríšou, ktorý urovnal až r. 1018 tzv. budyšinský mier. Zo svojich územných ziskov si Boleslav ponechal Lužice, Milčany a Miešensko

# data[].attributes.body
roku 973 založil biskupstvo v Prahe, dal vyvraždiť celý rod Slavníkovcov, aby zabezpečil mocenské postavenie Přemyslovcov

# data[].attributes.body
r. 988(9) prijatie kresťanstva z Byzantskej ríše

# data[].attributes.headline
sv. Vojtech z rodu Slavníkovcov (956 - 997)

# data[].attributes.subject
sv. Vojtech z rodu Slavníkovcov (956 - 997)

# data[].attributes.body
V tom čase kresťanstvo v Čechách zápasilo s pohanskými prežitkami. Preto Vojtech dvakrát opustil vlasť a nakoniec zomrel ako mučeník na misijnej ceste k pohanským Prusom(997). S jeho menom sú spojené začiatky poľského arcibiskupstva v Hnezde(1000–za vlády Boleslava Chrabrého) a uhorského arcibiskupstva– za vlády Štefana I.

# data[].attributes.body
z rodu Robertovcov, v roku 987 bol zvolený za francúzskeho kráľa

# data[].attributes.body
10. STOROČIE
Anglicko je súč. Škandid. ríše

# data[].attributes.body
po smrti Boleslava Chrabrého natrvalo pripojil Moravu k Čechám

# data[].attributes.body
definitívny odklon východnej gréckej cirkvi od západnej rímskej  r. 1054, Byzancia

# data[].attributes.body
podporoval kultúru, vzdelanosť a staviteľstvo
bol vzdelaný a podporoval vzdelávanie

zákonník Ruská Pravda

ustanovil nástupnícky poriadok

# data[].attributes.body
žena, ktorá zohrala v boji o investitúru medzi nem. panovníkom Henrichom IV. a pápežom Gregorom VII. význ. rolu.

Stála na pápežskej strane, napriek tomu, že všetky jej dŕžavy boli formálne súčasťou ríše.

Cieľom Henrichovej výpravy bol práve, hrad, ktorý patril tejto toskánskej grófke.

Matilda bola veľmi vzdelaná žena, vedela čítať a písať - čo nebolo bežné.

# data[].attributes.body
snaha vybudovať kresťanskú ríšu, hlavný súper boli pápež Gregor VII., prejavilo sa to hlavne v boji o investitúru

# data[].attributes.body
v roku 1077 podnikol Henrich IV. v krutej zime, oblečený len do pustovníckeho rúcha a bosý, nebezpečný prechod cez Alpy a potom podľa legendy čakal tri dni pred hradom Canossa, než mu pápež dal rozhrešenie.

Ani toto pokorenie neprinieslo koniec sporu o investitúru.

# data[].attributes.body
14. októbra 1066 sa
anglického trónu zmocnil (porazil anglosaskú šľachtu) normanský vojvoda Viliam Dobyvateľ (1066-1087), zakladateľ normanskej dynastie.

# data[].attributes.body
Turci porazili byzantské vojská s pomocou pápeža

# data[].attributes.body
Sv. zem obsadili  Seldžuckí Turci

# data[].attributes.body
pápež Urban II. Vyhlasuje  Križiacku  výpravu za oslobodenie Jeruzalemu

# data[].attributes.body
1096—1099
normanskí rytieri dobyli Jeruzalem a vytvorili 4 križiacke štáty (Jeruzalemské kráľovstvo, Edesské a Tripoľské kniežatstvo a Antiochské vojvodstvo)

# data[].attributes.body
Jaroslavov vnuk , dočasne zastavil rozpad štátu po Vladimírovej smrti pokračovalo drobenie Kyjevskej Rusi na samostatné kniežatstvá, medzi ktorými najvýznamnejšie boli: vladimírsko-suzdaľské, novgorodské a haličsko-volyňské

# data[].attributes.headline
FRIDRICH I. BARBAROSA 1122- 1190 Nemecko

# data[].attributes.subject
FRIDRICH I. BARBAROSA 1122- 1190 Nemecko

# data[].attributes.body
posledný pokus o posilnenie panovníckej moci, postavil ríšu na jednu úroveň s Rímom

SACRUM IMPERIUM – svätá ríša, panovník nemôže byť závislý od pápeža → svätá ríša

zúčastňuje sa 3. Križiackej výpravy = bohužial sa utopil a zomrel

# data[].attributes.body
medzi kráľovnou Matildou a jej bratrancom Štefanom z Blois

po jej skončení nastúpila na anglický trón nová francúzska dynastia – Plantagenetovci (1154-1399) ,

# data[].attributes.body
1145—1149
pod vedením fr. kráľa Ľudovíta VII. Mladého a nem. cisára Konráda II. Skončila sa neúspešne.

# data[].attributes.body
v roku 1162 Henrich II. Plantagenet urobil z kancelára Tomáša Becketa canterburského arcibiskupa.

# data[].attributes.body
1164 sa kráľ Henrich II. Plantagenet snažil církev tzv. "clarendonskými konštitúciami" podmaniť, sa Becket vzoprel, kráľ ho za to nechal r. 1170 zabiť a už v r. 1172 bol Tomáš Becket svätorečený

# data[].attributes.body
bol Kyjev vypálený a vydrancovaný vojskom vnuka Vladimíra II. Andreja Bogoljubského (1157 – 1174), ktorý vládol vo vladimírskom kniežatstve, krajina sa stala korisťou kočovných Mongolov

# data[].attributes.body
za urážku v Svätej zemi v r. 1192 uväznil Richarda I. Levieho Srdca na dunajskom hrade Dürnstein, potom bol v moci nemeckého cisára Henricha VI. (1165-1197), ktorý ho  za veľké výkupné prepustil

# data[].attributes.body
Syn Henricha II. Plantageneta

# data[].attributes.body
bol anglický bájny ľudový hrdina, šľachetný zbojník, pomstiteľ bezprávia a ochranca chudobných, ktorý údajne žil v Sherwoodskom lese v Nottighamshire v strednom Anglicku v čase vlády kráľa Richarda I. Levieho srdca

# data[].attributes.body
zúčastnil sa tretej križ. výpravy, zmocnil sa značnej časti Francúzska a usiloval sa upevniť svoje postavenie

# data[].attributes.body
1189—1192
vyhlásená po dobytí Jeruzalemu sultánom Saládínom (1187). Výprava vedená fr. kráľom Filipom II., angl. kráľom Richardom I. Levie srdce a nem. cisárom Fridrichom I. Barbarossom stroskotala už. cestou, križiaci získali len mesto Akkon

# data[].attributes.body
syn Henrich II. Plantageneta

# data[].attributes.body
1202—1204
zneužitá na rozbitie Byz. ríše, križiaci dobyli Konštantínopol a vytvorili Lat. cisárstvo.

# data[].attributes.body
že roku 1212 od cisára Fridricha v Zlatej bule sicílskej dosiahol uznanie kráľovskej hodnosti českého panovníka na „večné časy“ a priznanie hodnosti ríšskeho kniežaťa (kurfista), s ktorou súviselo právo voliť nemeckého cisára. Znamenala uznanie práva investitúry a nedeliteľnosti českých krajín.

# data[].attributes.body
kráľ, kt. funkcia mala byť dedičná, volila česká šľachta

# data[].attributes.body
1212
v Marseille nalodených niekoľko tisíc detí, časť zahynula cestou, ostatné predali námorníci do otroctva.

# data[].attributes.body
Prehra Jána Bezzemka s fr. kráľ. Filipom II. Augustom, ktorou vo Francúzsku stratil väčšinu anglického územia (preto sa mu hovorí Bezzemok).

# data[].attributes.headline
Magna Charta Libertatum    17. júna 1215 

# data[].attributes.subject
Magna Charta Libertatum    17. júna 1215 

# data[].attributes.body
Túto porážku šľachta a bohaté londýnske meštianstvo okamžite využilo a donútilo ho podpísať Veľkú listinu slobôd - ale on nevedel písať, preto ju iba svojou pečaťou opečiatkoval). Touto listinou bol povolený snem (šľachta a mešťania).
Na dodržiavanie týchto privilégií bola ustanovená Veľká rada, ktorá sa skladala z 25 barónov a predstaviteľov cirkvi.

# data[].attributes.body
1228—1229
vedená nem. cisárom Fridrichom II., križiaci na krátky čas získali
Jeruzalem, Nazaret, Betlehem.

# data[].attributes.body
definitívny koniec Kyjevskej Rusi

# data[].attributes.body
postihol poľské územie tatársky vpád

v bitke pri Lehnici boli poľské kniežatá na hlavu porazené, zahynul v nej výkvet poľského rytierstva a takmer celé južné Poľsko sa dostalo do rúk tatárskym plieniteľom.

# data[].attributes.body
1248—1254
vedená fr. kráľom Ľudovítom IX., kt. padol do zajatia v Egypte.

# data[].attributes.body
upevnil moc kráľa v roku 1259  tým, že donútil parížskou zmluvou Henricha III., aby sa vzdal nároku na Normandiu, za to mu zložil vazalskú prísahu

# data[].attributes.body
šľachtici obmedzili  kráľovskú moc, na zákl. provízii sa do snemu dostali aj zástupcovia rytierov a väčšieho počtu miest

# data[].attributes.body
od r. 1265 sa Veľkej rade začalo hovoriť parlament

# data[].attributes.body
1270
vedená opäť Ľudovítom IX., kt. počas nej zomrel na mor v
Tunise.

# data[].attributes.body
syn Henricha III., hovorí sa mu "anglický Justinián"

# data[].attributes.body
viedol vojnu s Anglickom, ktorá ho priviedla do finančných ťažkostí, preto zdanil francúzske duchovenstvo, čím sa dostal do rozporu s pápežom Bonifácom VIII.

# data[].attributes.body
1291
pádom mesta Akkon koniec výprav.

# data[].attributes.body
bula, vydaná v roku 1302 pápežom Bonifácom VIII. , v ktorej vyhlásil, absolútnu prioritu duchovnej moci nad svetskou

# data[].attributes.body
pápeža bol prepadnutý a zbitý bandou zbojníkov na čele s kancelárom franc. kráľa Filipom Nogaretom

# data[].attributes.body
arcibiskup z Bordeaux sa stal pápežom, ako dôsledok prepadnutia pápeža Bonifáca VIII.

# data[].attributes.body
škótsky národný hrdina sa postavil proti Eduardovi I. Plantagenetovi, keď ovládol Škótsko

# data[].attributes.body
William Wallace popravený
jeho boj sa niekedy chápe ako prvý prejav stredovekého európskeho nacionalizmu

# data[].attributes.body
súperil o trón s českým kráľom Václavom II.,  neustúpil a počas celého tohto obdobia zvádzal boje o zjednotenie celej krajiny pod svoju vládu.

stal sa zjednotiteľom Poľska

# data[].attributes.body
pápež dal zajať všetkých z templárskeho rádu, lebo disponovali veľkým majetkom a mocou, skonfiškoval im majetok a popredných členov rádu na čele s veľmajstrom odsúdil na smrť (piatok trinásteho)

# data[].attributes.body
šľachte potvrdil významné stavovské práva, bol obratným diplomatom. Rozšíril český štát o Chebsko, Sliezsko a Hornú Lužicu.
Žil zväčša v cudzine a za jeho neprítomnosti ho zastupoval jeho syn Karol, ktorý sa stal po otcovej smrti v bitke pri Kreščaku českým kráľom a nemeckým cisárom.

# data[].attributes.body
1309-1377, sídlo pápeža premiestnené z Ríma do Avignonu

# data[].attributes.body
vymrel rod Kapetovcov, na francúzsky trón si robil nárok anglický kráľ Eduard III.