# data[].attributes.headline
Overordnet del – verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.subject
Overordnet del – verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.attachment_link.title
Overordnet del – verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.body
Alle gode ting er 4

# data[].attributes.body
- vinnerlaget

# data[].attributes.body
- fra en rektor

# data[].attributes.body
We will make it!!

# data[].attributes.body
Tredjelaget:-))

# data[].attributes.body
Vinnergruppa:)

# data[].attributes.body
Fremtiden byr på store endringer som vil påvirke livet på jorden og samfunnet vi lever i.  Utviklingen går raskt og byr på både utfordringer og muligheter:

Klimaforandringer og utfordringer med å skaffe og transportere energi og mat til alle.

Den teknologiske utviklingen påvirker våre kommunikasjonsformer, relasjoner, ideer og muligheter for styre – og bli styrt…

Folkevandringer drevet av ønsket om et bedre liv, gir utfordringer og muligheter i møtet mellom kulturer og fordeling av penger og jobber i samfunnet.

Demografiske endringer -Flere eldre og færre yngre til å jobbe og betale skatt.

Nye familiemønstre utvikler seg, gjennom at mennesker skiller og samler seg på nytt, homogene forhold som barnefamilie betyr nye muligheter og utfordringer for barn og voksne. Mange barn og ungdommer sliter med ensomhet og depresjon…

Store endringer i arbeidsmarkedet. Kjente jobber forsvinner og nye oppstår. Man kan ikke lenger forvente å kunne ta en utdanning når man er ung og ha en jobb som passer til den resten av livet, hvilket betyr at man må re-utdanne seg jevnlig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etter to års arbeid presenterte Ludvigsen-utvalget mandag sine anbefalinger for fremtidens skole.

Klokken 10 overleverte utvalgsleder og professor ved universitet i Oslo, Sten Ludvigsen, hovedrapporten, NOU 2015:8 Fremtidens skole, til kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen.

Ludvigsen trekker frem fire punkter som er gjennomgående i rapporten:

Fagspesifikk kompetanse.

Kompetanse i å lære.

Kompetanse i å utforske og skape.

Kompetanse i å kommunisere samhandle og delta. Utvalget har vurdert i hvilken grad skolens innhold dekker den kompetansen som elevene vil trenge i framtidens samfunns- og arbeidsliv.

- Det er mange utviklingstrekk i Norge som bidrar til at skolen trenger å fornyes, sier Ludvigsen i sin innledning. Her trekker han blant annet frem klimaendringer og hva det betyr at politet har vært bevæpnet det siste året.
- Dette er den store samtalen om skolen og jeg er glad for at dere har vært åpne for innspill og diskusjon. Jeg er også glad for at dere har hatt kunnskapsløftet fra 10 år tilbake som et utgangspunkt, sier kunnskapsministeren da han mottok rapporten.

Sosiale ferdigheter blir viktigere

I innledningen legger Ludvigsen også vekt på sosiale ferdigheter og hvordan dette skal stimuleres i skolen.

- I fremtidens skole må elevene både lære mer i det enkelte fag - og mer om å lære, kommunisere, samarbeide, delta, utforske og skape. Dette vil være fagovergripende kompetanse som knyttes direkte til faget, sier han.

Utvalget anbefaler følgende kompetanseområder i fremtidens skole:
Fagkompetanser og kompetanser som er viktige i mange fag, som å kunne lære, kommunisere, samarbeide, delta, utforske og skape. Disse kompetansene må synliggjøres i fagene, skriver utvalgsleder Ludvigsen i et debattinnlegg i Aftenposten mandag.
Dette er andre del av arbeidet rundt fremtidens skole. Første del ble presentert i høst. Da konsentrerte utvalget seg om hva som måtte ut av dagens skole.

Noe må ut

- Skolens viktigste oppgave blir i enda større grad å lære elevene å lære å lære. I det 21. århundre vil man også trenge andre ferdigheter enn de som er IQ-basert, blant annet vil evne til selvkontroll, selvregulering og konsentrasjon bli viktigere, sa kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H) da den første delen av arbeidet ble lagt frem.

I dagens debattinnlegg sier Ludvigsen at dersom skolefagene skal gi elevene innsikt og kompetanse som er relevant over tid, må fagene fornyes.

- Før sa vi at vi trengte kunnskap. Nå har vi alt for mye informasjon. Det må vi jobbe med og legge bedre tilrette for elevenes læring, utdyper han på pressekonferansen når han forklarer hvorfor noe må ut av skolen. Han trekker frem at det må være kvalitet på læringen, for det er ikke mulig å dytte mer inn i læreplanen uten å gjøre ting på en annen måte.

Raskere endring

- Ulike fagområder endrer seg raskere enn tidligere. En fornyelse av fagene må legge til rette for dybdelæring og ta hensyn til at elevenes utvikling av forståelse tar tid, skriver han.
Han trekker i tillegg frem følgende punkter:

Skolefagene må fornyes.

Må lære å lære

Ulike sider ved elevenes læring.

Klimaendringer krever ny kompetanse.

Klarere prioritering I etterkant av selve fremleggelsen av rapporten, holdes det et fagseminar. Her blir både elevrollen og lærerens rolle belyst.

Det som mange kanskje vil finne svært spennende i dagens presentasjon, er at det ikke bare snakkes om faglig kompetanse blant elevene. Under punktet ulike sider ved elevenes læring, skal elevenes kompetanse utvikles i tett samspill med hvordan de tenker, føler og samhandler med andre. Selv om mange lærere vet dette og bruker det i sin daglige læringssituasjon, skal dette trolig måles i fremtiden.
Utredningen skal sendes på høring, med høringsfrist 15.10.2015.
- Lover godt for utvikling av skolen

- Ludvigsen-utvalget ser det komplekse i elevenes læring og peker ut en god retning for skolen framover, mener Utdanningsforbundets leder Ragnhild Lied.

- Utvalget peker ut retningen i skoledebatten framover, uten å foreslå detaljerte tiltak eller en konkret reform, og det tror jeg er klokt, sier Lied.

Mer fart i faglig fornyelse Hva må ut i fremtidens skole?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny rapport: Dette blir viktig i fremtidens skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter to års arbeid presenterte Ludvigsen-utvalget mandag sine anbefalinger for fremtidens skole. Klokken 10 overleverte utvalgsleder og professor ved universitet i Oslo, Sten Ludvigsen, hovedrapporten, NOU 2015:8 Fremtidens skole, til kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Ludvigsen trekker frem fire punkter som er gjennomgående i rapporten: Fagspesifikk kompetanse. Kompetanse i å lære.

# data[].attributes.body
Hva betyr den nye overordna delen for vår praksis?
FELLES / GRUPPE - 45min

1.Hvilke muligheter gir dette oss?

2. Hvordan vil vi omforme verdigrunnlaget i praksis?

3. Hvordan ivareta de tverrfaglige temaene i faga?

# data[].attributes.headline
Verdier og  prinsippene i ny overordna del?

# data[].attributes.subject
Verdier og  prinsippene i ny overordna del?

# data[].attributes.body
·  Verdigrunnlaget

·  Prinsippene for læring, utvikling og danning

·  Prinsippene for skolen praksis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen er én av de viktigste fellesarenaene vi har i vårt samfunn. Den når alle - enten du kan spore slektstreet ditt 250 år tilbake her i Norge eller du kom fra Tikrit for to år siden.

Skolen skal både være dagsaktuell og ta vare på en kjerne som står over tid, felles verdier og et fundament av kunnskap.

Våre barn skal forberedes på et samfunn hvor mye vil være annerledes enn i dag. Bekymringsfulle utviklingstrekk i verden - økt polarisering, ekstremisme og kunnskapsforakt - vitner om at skolens samfunnsbyggende rolle er viktigere enn noen gang.

Den overordnete delen - verdier og prinsipper for grunnopplæringen - erstatter den generelle delen av læreplanverket og prinsipper for opplæringen.

Den generelle delen ble skrevet i 1993. Norge og verden har endret seg mye på de 24 årene. Det er på tide at vi nå får et nytt dokument som aktualiserer skolens verdigrunnlag.

Felles verdiplattform

Utgangspunktet for overordnet del er det mandatet som ligger i opplæringslovens formålsparagraf, som er vedtatt av Stortinget på tverrpolitisk grunnlag.

Overordnet del utdyper verdigrunnlaget i formålsparagrafen og prinsippene for arbeidet med elevens læring, utvikling og danning og skolens praksis. Den omfatter opplæringen elevene får helt fra 1. klasse til de avslutter videregående opplæring.

De felles verdiene bygger på kristen og humanistisk arv og tradisjon, og de er forankret i menneskerettighetene. Demokrati, likeverd og likestilling er verdier som er kjempet fram gjennom historien. De forutsetter at alle mennesker skal ha like muligheter.

Skolen skal bidra til at alle som bor i dette landet, uavhengig av bakgrunn, livssyn, hudfarge, seksuell legning eller utdannelse, føler at vi hører til og hører sammen. Elevene skal lære å verdsette mulighetene som mangfoldet gir. Respekt og omsorg for andre og for samfunnet er forutsetninger for at vi skal leve gode liv også i framtiden.

Elevene skal utvikle evne til kritisk tenkning og etisk bevissthet. De skal også få utfolde skaperglede, engasjement og utforskertrang som stimulerer til nytenkning og entreprenørskap.

Overordnet del skal være et kompass

Overordnet del skal være en felles plattform for å videreutvikle grunnopplæringen. Den skal gi føringer for fagfornyelsen og levendegjøres i arbeidet med fag og kompetansemål. Kommuner, fylkeskommuner, skoleledere og lærere har et felles ansvar for at arbeidet med hele læreplanverket ligger til grunn for skolens praksis.

Det gir alle som jobber med og i skolen er stort ansvar, men det gir også fantastiske muligheter. Det er viktig at verdigrunnlaget er kjent og blir tatt i bruk på alle nivåer i skolesamfunnet - i profesjonsfellesskapet når lærerne planlegger undervisningen, i samarbeid med hjemmet, i rektorkollegiet når skolenes kompetanseutvikling planlegges, og i kommunestyrene når skolenes måloppnåelse og praksis vurderes og nye vedtak skal fattes.

For lærere vil den overordnete delen fungere som et kompass når de skal forstå og tolke læreplanene i fag. Vi håper den vil bli drøftet og reflektert over i alle de ulike profesjonsfellesskapene som nå skal i gang med Norges viktigste arbeid!

Lærere må hele tiden gjøre krevende avveininger mellom hensynet til den enkelte elev og hensynet til fellesskapet - mellom å støtte og stille krav, mellom skolehverdagen her og nå og arbeidet med å forberede for framtiden. Det enkelte fag må ses i lys av det som står i den overordnete delen av læreplanen.

Profesjonsfellesskapet er derfor - og må være - i en kontinuerlig prosess med å reflektere over hvordan de realiserer de overordnete målsettingene med opplæringen i sitt virke. For det er gjennom det daglige møtet mellom elever og lærere at skolens brede formål blir til virkelighet, og at de verdiene som skolen skal stimulere og utvikle hos barn og unge kan bli en del av samfunnet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen er én av de viktigste fellesarenaene vi har i vårt samfunn. Den når alle - enten du kan spore slektstreet ditt 250 år tilbake her i Norge eller du kom fra Tikrit for to år siden. Skolen skal både være dagsaktuell og ta vare på en kjerne som står over tid, felles verdier og et fundament av kunnskap.

# data[].attributes.headline
Regjeringa har i dag fastsett ein ny overordna del av læreplanane i skolen.

# data[].attributes.subject
Regjeringa har i dag fastsett ein ny overordna del av læreplanane i skolen.

# data[].attributes.body
Røe Isaksen: – Eg er glad for at vi no har fastsett ein overordna del det er stor semje om

# data[].attributes.body
Generell del av læreplanverket er vidareført frå R-94 og L97, men skal oppdaterast i samband med fornyinga av faga i skolen. .

# data[].attributes.attachment_link.description
Generell del av læreplanverket er vidareført frå R-94 og L97, men skal oppdaterast i samband med fornyinga av faga i skolen. Overordna del vart fastsett den 1. september 2017. Dato for når planen trer i kraft er ikkje sett foreløpig.