# data[].attributes.headline
משוב לילך בעקבות האדונית והרוכל

# data[].attributes.subject
משוב לילך בעקבות האדונית והרוכל

# data[].attributes.body
נראה לי מעניין ונכון לחשוב על  מערכות אמונות. נכון להפנות אותם לעצמם ולמערכת האמונות שלהם. אמונה ומשבר אמונה התרחש ומתרחש ויכול להתרחש. הם צעירים ולרוב מאמינים. חשוב לחשוב איך נרכשת אמונה ומה יכול להביא לשבר, ואיך אשפר ללמד להיות ספקן וגמיש בשינוי האמונות או באחיזתן
דפנה מנדה לוי

# data[].attributes.headline
מאיה גונטובניק פורת

# data[].attributes.subject
מאיה גונטובניק פורת

# data[].attributes.body
מערך שיעור על היצירה שני יסודות - זלדה
מיועד לתלמידי שכבת י
מבוסס על ידע קודם: שיעורים בנושא ניתוח השיר.
המשימה: לכתוב במילים שלהם תגובה אפשרית של הברוש לשלהבת.
את התגובה התלמידים מקריאים בע"פ מול חברי כיתתם.
חשוב לציין: לא חייבים לכתוב את התגובה כשיר אלא ניתן כחיבור.
ניתן להוסיף לתיק העבודות ל30% בנושא זהות.

# data[].attributes.headline
 תגובה למורה לירון בלומנטל

# data[].attributes.subject
 תגובה למורה לירון בלומנטל

# data[].attributes.body
מאד אהבתי את הרעיון של ניתוח שיר עכשווי. בדרך זו התלמידים לומדים "להשליך" מושגים ספרותיים גם בטקסטים עכשוויים והם נחשפים לכך שהספרות היא דרך חיים יומיומית ואולי אף הופכים לקוראים יותר ביקורתיים המבינים את חשיבות תחום הדעת.

# data[].attributes.attachment_link.title
תבנית למערך שעור

# data[].attributes.headline
תשובה לדלי רום בעקבות פעילות על "ביקור הגברת הזקנה

# data[].attributes.subject
תשובה לדלי רום בעקבות פעילות על "ביקור הגברת הזקנה

# data[].attributes.body
גם אני עורכת בכיתה הדמייה של משפט ומשתמשים בפטיש, גלימות, דוכן ועוד. החוויה לתלמידים גדולה והם נהנים מההכנה ומהביצוע. צריך לשים לב שכלל התלמידים משתתפים ושלא נוצרים "כיסי" שיעמום של תלמידים שאינם לוקחים חלק במשפט או בהכנתו.
תודה:)

# data[].attributes.headline
מערך שיעור יומני קריא

# data[].attributes.subject
מערך שיעור יומני קריא

# data[].attributes.body
סיגל גפן

# data[].attributes.headline
משוב לבת שבע שלו על פעילות יומני קריאה  -   עינת פוליטי.

# data[].attributes.subject
משוב לבת שבע שלו על פעילות יומני קריאה  -   עינת פוליטי.

# data[].attributes.body
אכן חשוב שהתלמידים ידברו על יומני הקריאה שלהם בפני חבריהם  ולא רק יגישו את העבודה למורה. הייתי מוסיפה סעיף- התלמיד ישכנע את חבריו לקרוא את הספר ע"י בחירת שתי סיבות. וכך גם תצטרף אמנות השכנוע.....

# data[].attributes.body
עינת פוליטי

# data[].attributes.attachment_link.title
תבנית למערך הפעילות

# data[].attributes.body
דגנית שלום,
שאלה מעולה, שמצד אחד עוסקות בהפשטה מטאפיזית כמעט, ומאידך נוגעת באופן העמוק ביותר בחייו של כל אדם.
הצגתה בפני תלמדי יב' יוצאת מן הכלל, לטעמי.

# data[].attributes.body
רעיון נאה, לטעמי, ליצור מעין קבוצות דיון על סיפור קצר. הייתי מוותר על המינוח האמריקאי "דיבייט" ולא בגלל טהרת הלשון העברית, אלא משום שהוא מהדהד נימה של התנצחות, שאכן קיימת בו בפועל, ולא של דיאלוג קשוב.
השאלות שהצגת לדיון טובות מאוד, לעניות דעתי.

# data[].attributes.headline
משוב לפעילות של לילך- אדונית והרוכל..

# data[].attributes.subject
משוב לפעילות של לילך- אדונית והרוכל..

# data[].attributes.body
הנושא של המטלה שלך חשוב מאוד וזה מפגי שאותם עם הביקורת של עגנון שיצטרכו לבחינת הבגרות בסוף הדרך. מאוד אהבתי את המשימה מצד אחד חשובה להבנת הנושא ומצד שני מעצימה באופן אישי.
ורד אזולאי

# data[].attributes.body
ורד אזולאי

# data[].attributes.attachment_link.title
שיעור ספרות- השתלמות

# data[].attributes.headline
משוב לאביבה עומר - בעל זבוב

# data[].attributes.subject
משוב לאביבה עומר - בעל זבוב

# data[].attributes.body
הי אביבה.
אני מאוד אוהבת את המשימה של הישרדות באי, מאחר שהיא מזמנת התנסות בלתי אמצעית עם הנושאים הרלוונטיים לרומן. לא ברור מההוראות שלך אם את מתכוונת לתת את המשימה לפני קריאת הרומן או אחריו (כתוב "נתבקשתם לקרוא את הרומן במהלך החופשה").
לדעתי לאחר קריאת הרומן (והגילוי כיצד הנערים התמודדו עם אתגר ההישרדות) מייתרת את המשימה. המשימה הנפלאה הזו מתאימה להכנה לקראת הקריאה ברומן. היא יוצרת הזדהות עתידית עם טיפוסים שונים ברומן, מחדדת -- הודות להתנסות האישית - את הקונפליקטים והדילמות שהנערים הבדיוניים התמודדו עימם. כל תלמיד ודאי יעלה שוב ושוב בזכרונו, עם ההתקדמות בקריאה - את האופן שהוא עצמו, וחבריו, התמודדו עם מצבים דומים במסגרת המשימה. במילים אחרות - למשימה מן הסוג הזה יש הד ארוך טווח.

# data[].attributes.headline
משוב לפעילות בנושא הסיפור הקצר אותו הציגה דנה קדוש- מאת בת שבע שלו

# data[].attributes.subject
משוב לפעילות בנושא הסיפור הקצר אותו הציגה דנה קדוש- מאת בת שבע שלו

# data[].attributes.body
הרעיון להפוך את הנושאים המרכזים בהם עוסק הסיפור "יגון" מאת צ'כוב, "הבודד בהמון", על רקע חברה מנוכרת ועויינת לרלוונטי עבור התלמידים ולהווה הנוכחי ובדרך זאת ליצור הכרות עם שאלות עמ"ר, נהדרת לדעתי. תודה.

# data[].attributes.headline
מערך שיעור בעקבות פרוייקט יומני הקריאה - בת שבע שלו

# data[].attributes.subject
מערך שיעור בעקבות פרוייקט יומני הקריאה - בת שבע שלו

# data[].attributes.body
נושא השיעור: פעילות מסכמת לפרוייקט יומני הקריאה.
ידע מוקדם של התלמידים קיים, מאחר והם יספרו על הספרים אותם קראו ועליהם
הכינו את יומני הקריאה.

פרק הזמן הנדרש לפעילות: שני שיעורים.

מערך שיעור
בעקבות פרוייקט יומני הקריאה, ננהל שיח קצר של התלמידים. התלמידים יחולקו

לקבוצות של כ-6 תלמידים בקבוצה ויישבו במעגל. העבודות היצירתיות והספרים

אותם קראו ועליהם עשו את יומני הקריאה יהיו פזורים במרכז המעגל. לכל תלמיד

יינתנו כעשר דקות, בהן יספר קצרות על עלילת הספר שעליו עשה את יומן הקריאה,

האם ממליץ לחבריו לקרוא אותו, ייקרא פיסקה קצרה משמעותית, מבחינתו, מתוך

הספר וייתן הסבר קצר על המשימה היצירתית. בסיום הצגת הדברים תינתן אפשרות

לתלמידים לשאול את התלמיד שהציד שאלות בנושא.

המורה יעבור לאורך השיעור כמנחה בין הקבוצות.

פעילות זאת יכולה להיכלל כסעיף בציון הכולל של פרוייקט יומני הקריאה.
מדדים למתן ציון: השתתפות פעילה בשיעור, הן בהצגת הספר והמשימה שלו עצמו

והן בהקשבה פעילה ומכבדת של חבריו לקבוצה.

# data[].attributes.headline
ניתוח שיר עכשווי - לירון בלומנטל

# data[].attributes.subject
ניתוח שיר עכשווי - לירון בלומנטל

# data[].attributes.attachment_link.title
דיבור בציבור בכיתה

# data[].attributes.headline
משוב לדגנית גונן עמיר - מאת עדי זיסקינד.

# data[].attributes.subject
משוב לדגנית גונן עמיר - מאת עדי זיסקינד.

# data[].attributes.body
נושא השיעור עצמו (הסיפור) מאוד מעניין. אני חושבת שהסיפור יכול להתקשר לחייהם של בני הנוער. באמצעות הפעילות שהצעת ניתן לחבר את היצירה לחייהם הפרטיים של התלמידים/ות, וגם לשתף בפני שאר הכיתה.
תודה רבה :)

# data[].attributes.headline
מערך שיעור - עדי זיסקינד

# data[].attributes.subject
מערך שיעור - עדי זיסקינד

# data[].attributes.body
השיעור - מבוא לסיפור הקצר, שיעור דידקטי ללא פעילות "מהנה", אך עם המון דיבור בפני קהל.

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלה מס 5- מערך שיעור

# data[].attributes.headline
פעילות "ביקור הגברת הזקנה".  לאחר קריאת המחזה הייתי  עורכת עם התלמידים הדמיה של משפט. היינו מחליטים מי משתי הדמויות יעמוד למשפט - קלייר או איל (הכוונה לקלייר או איל בערוב ימיהם, ולא לקלייר ואיל בצעירותם), ומתחלקים לקבוצות תובעים, סנגורים, עדי תביעה/הגנה ושופטים. כל קבוצה תעבוד בנפרד על כתב התביעה וההגנה או העדות  כשבבסיס יעמדו שאלות של צדק, נקמה, רדיפת בצע, חרטה, מחילה, צביעות, אחריות, שנדונו בעת קריאת המחזה. ההכנה למשפט תימשך כשני שיעורים והמשפט עצמו - שיעור אחד.

# data[].attributes.subject
פעילות "ביקור הגברת הזקנה".  לאחר קריאת המחזה הייתי  עורכת עם התלמידים הדמיה של משפט. היינו מחליטים מי משתי הדמויות יעמוד למשפט - קלייר או איל (הכוונה לקלייר או איל בערוב ימיהם, ולא לקלייר ואיל בצעירותם), ומתחלקים לקבוצות תובעים, סנגורים, עדי תביעה/הגנה ושופטים. כל קבוצה תעבוד בנפרד על כתב התביעה וההגנה או העדות  כשבבסיס יעמדו שאלות של צדק, נקמה, רדיפת בצע, חרטה, מחילה, צביעות, אחריות, שנדונו בעת קריאת המחזה. ההכנה למשפט תימשך כשני שיעורים והמשפט עצמו - שיעור אחד.

# data[].attributes.body
דלי רום

# data[].attributes.headline
תגובה ליואל ("איך הייתם נוהגים"). מאת מוטי פרי

# data[].attributes.subject
תגובה ליואל ("איך הייתם נוהגים"). מאת מוטי פרי

# data[].attributes.body
שלום יואל. הנושא שבחרת מעניין מאוד ומעלה שאלות אתיות. אגב, זו לא דוגמה יחידה, כפי שציינת, ויש נוספות. אני ממליץ לך לעיין באתר הספרייה הלאומית בנושא (http://web.nli.org.il/sites/NLIS/he/Education/Pages/itemPage.aspx?ItemID=NNL03_EDUSP4683) ובייחוד בחלק על יצירתו של ק.צטניק (http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/pages/viewer.aspx?presentorid=NLI_EDU&docid=NNL03_EDU700334106). דוגמאות נוספות דומות (אף כי פחות חריפה) היא יצירתו הרבה של אצ"ג שהתפרסמה (למעט ספריו הראשונים) רק לאחר מותו, לאחר שסירב להוציאן לאור בחייו, מתוך פסימיות בדבר הימצאות קוראים המעוניינים בהן.

# data[].attributes.headline
מוטי פרי: פעילות בנושא אמצעים אמנותיים בשירה

# data[].attributes.subject
מוטי פרי: פעילות בנושא אמצעים אמנותיים בשירה

# data[].attributes.attachment_link.title
מוטי פרי.שיעור על גאווה

# data[].attributes.headline
לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.body
לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.attachment_link.title
משוב לשי צלר בעקבות אדיפוס

# data[].attributes.headline
משוב לאורית בעקבות פעילות סיכום לפרק הסיפור הקצר:

# data[].attributes.subject
משוב לאורית בעקבות פעילות סיכום לפרק הסיפור הקצר:

# data[].attributes.body
אהבתי מאד את הרעיון, הוא גם רלוונטי מאד ונותן מקום לתלמידים להתנסות, להביע ולשמוע דעות אחרות.
יחד עם זאת, לא הייתי מוותרת על הגשה למורה או הצגה בפניו/ה בסיום התרגול בקבוצות- כדי למנוע מצב בו התלמידים יקבלו משוב חיובי מחבריהם לקבוצה, בזמן שלא עמדו נכונה בדרישות השאלה או לא הדגימו מספיק וכד'.
תודה על השיתוף!
דנה

# data[].attributes.headline
פעילות בנושא סיפור קצר - דנה קדוש        * שכבת הגיל: כיתות יא'•נושא השיעור: הסיפור הקצר "יגון"/ אנטון צ'כוב.•ידע מוקדם אם נדרש: לימוד הסיפור, הבנת המסר, הביקורת החברתית, המוטיבים.•פרק הזמן הדרוש לפעילות: שיעור אחד, 45 דקות.•תדירות הפעילות: שיעור יחיד בסיום לימוד הסיפור, כהכנה לבחינה.•תיאור הפעילות: כל תלמיד או זוג מתבקש להביא איתו כתבה/ פוסט שקרא/ מקרה שמכיר בו הבדידות של אדם הובילה אותו לאובדנות/ מצוקה... התלמידים יידרשו לענות על השאלות הבאות:1.מהן התחושות שהמקרה מעלה אצל התלמיד/ים? 2.מהי הבחירה של אותו אדם? ממה נבעה?3.מה היו מייעצים לו או כיצד לדעתם היה עליו לפעול? 4.מה הוא לדעתם תפקידם כבני- אדם שנחשפים למקרה כזה?•בסיום הפעילות, יוסבר הנושא של שאלות עמ"ר בבגרות•הפעילות מתאימה כסיכום לימוד הסיפור לקראת הבגרות (70%), וחושפת את התלמידים לשאלות מסוג עמ"ר ומסייעת לתרגול כתיבת דעה/ עמדה. 

# data[].attributes.subject
פעילות בנושא סיפור קצר - דנה קדוש        * שכבת הגיל: כיתות יא'•נושא השיעור: הסיפור הקצר "יגון"/ אנטון צ'כוב.•ידע מוקדם אם נדרש: לימוד הסיפור, הבנת המסר, הביקורת החברתית, המוטיבים.•פרק הזמן הדרוש לפעילות: שיעור אחד, 45 דקות.•תדירות הפעילות: שיעור יחיד בסיום לימוד הסיפור, כהכנה לבחינה.•תיאור הפעילות: כל תלמיד או זוג מתבקש להביא איתו כתבה/ פוסט שקרא/ מקרה שמכיר בו הבדידות של אדם הובילה אותו לאובדנות/ מצוקה... התלמידים יידרשו לענות על השאלות הבאות:1.מהן התחושות שהמקרה מעלה אצל התלמיד/ים? 2.מהי הבחירה של אותו אדם? ממה נבעה?3.מה היו מייעצים לו או כיצד לדעתם היה עליו לפעול? 4.מה הוא לדעתם תפקידם כבני- אדם שנחשפים למקרה כזה?•בסיום הפעילות, יוסבר הנושא של שאלות עמ"ר בבגרות•הפעילות מתאימה כסיכום לימוד הסיפור לקראת הבגרות (70%), וחושפת את התלמידים לשאלות מסוג עמ"ר ומסייעת לתרגול כתיבת דעה/ עמדה. 

# data[].attributes.headline
משוב ללילך "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.subject
משוב ללילך "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.body
יצרת עבור תלמידייך הזדמנות לדבר בציבור על הסוגייה המעניינת הזו.
אני מציעה להרחיב את סוגיית הדיון מעבר ל'ערכי דת' אל מול 'חברה מודרנית'. נדמה לי שעגנון מדבר כאן על זהות אישית-יהודית.
אפשר לשאול האם הסיפור הזה רלבנטי גם היום? באיזה אופן?
בסוגיית הרטוריקה: כדאי להציע לתלמידים להציג ביחד טענה, לחלוק ביניהם - מי פותח, מי מנמק וכו'.
תודה על השיתוף,
דגנית

# data[].attributes.headline
אביבה עומרהכנה ל

# data[].attributes.body
אביבה עומר
הכנה ללימוד הרומן בעל זבוב

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור 1 בעל זבוב להשתלמות עמידה מול קהל ספרות

# data[].attributes.headline
משוב לשי צלר על אדיפוס המלך.

# data[].attributes.subject
משוב לשי צלר על אדיפוס המלך.

# data[].attributes.body
היי שי, אני ממש אוהבת את הנושא שבחרת להוציא מהמחזה לדיון. הוא רלוונטי ומשמעותי לחייהם וכך יעניין אותם ויחבר אותם למחזה הכה יפה ומשמעותי של סופוקלס.
תודה,
בתאל גואטה ממן.

# data[].attributes.headline
פעילות בעקבות הרומן "מישהו לרוץ איתו"

# data[].attributes.subject
פעילות בעקבות הרומן "מישהו לרוץ איתו"

# data[].attributes.headline
משוב לשי צלר בעקבות "אדיפוס"

# data[].attributes.subject
משוב לשי צלר בעקבות "אדיפוס"

# data[].attributes.body
אהבתי מאד את הסוגיה לדיון שהצגת. אני חושבת שסוגיה זו מאפשרת שיח פותח ומעורר חשיבה מעמיקה בנוגע למונח 'אמת' והמשמעויות הנלוות ללומר את האמת-האם בכל מחיר? האם תמיד? והאם לעיתים עדיף שלא? מעניין מאד לדעת או סוגיות התלמידים יעלו ומה יהיו תשובותיהם לשאלות שהצגת ואני מניחה שמה שהם יעלו יפתח אפשרות לשיח אמיתי.
תודה,
חן שבי

# data[].attributes.headline
חן שבי-פעילו

# data[].attributes.body
חן שבי-פעילות בעקבות תמונות מביה"ס העממי

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור-תמונות מבית הספר העממי

# data[].attributes.headline
משוב ליואל - 

# data[].attributes.subject
משוב ליואל - 

# data[].attributes.body
השאלה שנשאלת טרם הקריאה מצוינת בעיני מכמה בחינות: 1. היא מעוררת עניין לגבי הקריאה בקפקא. 2. היא מעלה שאלה עקרונית ואותנטית, שהתשובה עליה היא מורכבת ומצריכה דיון וחשיבה מסדר גבוה. זה דיון עקרוני בשאלה למי שייכת היצירה או הגילוי, ליוצר או לחברה שבה הוא פועל. אני חושב שכדאי לחזור לשאלה הזו בסיום היצירה ולתהות האם נכון היה לגנוז אותה לבקשת היוצר.
תודה,
שי צלר

# data[].attributes.headline
שי צלר- פעילות בעקבות 'אדיפוס המלך'

# data[].attributes.subject
שי צלר- פעילות בעקבות 'אדיפוס המלך'

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות בעקבות המחזה

# data[].attributes.headline
משוב ללילך בעקבות "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.subject
משוב ללילך בעקבות "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.body
הפילות מבורכת, מפגישה את התלמידים עם האן ועכשיו וחוששת אותם לדעות שונות.
לדעתי, כדאי לנהל את השיח בקבוצות קטנות לפני המליאה ולהושיב תלמידים בעלי דעות שונות יחד.
תודה, שוש חימי

# data[].attributes.body
פעילות סיכום למחזה "אנטיגונה"

# data[].attributes.attachment_link.title
משימה 5 - דיבור מול קהל

# data[].attributes.headline
משוב לדגנית גונן עמיר

# data[].attributes.subject
משוב לדגנית גונן עמיר

# data[].attributes.body
אהבתי את הפעילות שהצגת. הסיפור עצמו מעניין ונושאו קרוב לליבם של התלמידים. בפעילות יש שאלות מסדר חשיבה גבוה. התלמיד מחבר את היצירה ואת הדילמה המוצגת לעולמו. הפעילות מאפשרת לתלמידים לדבר בפני כולם על עולמם ועל ערכיהם.
תודה,
אורית אטיאס

# data[].attributes.headline
אורית אטיאס- פעילות הכנה למבחן על פרק הסיפור הקצר

# data[].attributes.subject
אורית אטיאס- פעילות הכנה למבחן על פרק הסיפור הקצר

# data[].attributes.attachment_link.title
דיבייט- פעילות הכנה למבחן- אורית אטיאס

# data[].attributes.headline
לילך סטמבולצ'יק בעקבות "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.subject
לילך סטמבולצ'יק בעקבות "האדונית והרוכל"

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות האדונית והרוכל

# data[].attributes.headline
יואל- "כיצד הייתם נוהגים?"

# data[].attributes.subject
יואל- "כיצד הייתם נוהגים?"

# data[].attributes.attachment_link.title
משימה בהשתלמות מקוונת

# data[].attributes.headline
יחידת לימוד בספרות המשלבת דיבור בציבור

# data[].attributes.subject
יחידת לימוד בספרות המשלבת דיבור בציבור

# data[].attributes.body
דגנית גונן עמיר

סעודה מפסקת / א"נ גנסין
יחידת שיעור בת 45 דקות, הכוללת בתוכה 'דיבור בציבור'.

השיעור מהווה יחידת הוראה (1 ש"א) מתוך 6 ש"א שיוקדשו להוראת הסיפור.

שכבת הגיל: י"ב

ידע קודם: היכרות עם ז'אנר הסיפור הקצר.

נדרשת היכרות מסוימת עם הרקע החברתי-תרבותי של 'היהודי החדש' באירופה במעבר בין המאה ה19 למאה ה20. היכרות מקדימה עם השיר 'לבדי' של ביאליק תעזור מאד וכך גם היכרות עם דמות ה'תלוש' של ברקוביץ' או הזכרת האידיליה 'לביבות'.

רקע לגבי הסיפור עצמו:

הסיפור "סעודה מפסקת" מאת א"נ גנסין מעמיד במרכזו מערכת יחסים בין אב אלמן לבתו המתבגרת. הבת, גיטל, תלמידת גימנסיה רוסית שכמו רבים מבני דורה נמשכת לאידאלים רוסיים בני הזמן. היא מפסיקה לאכול בשר (כדאי ברקע: היכרות עם התנועה הטולסטויאנית) ורואה עצמה חלק מעולם חדש יפה וצודק יותר. יום הכיפורים מהווה רקע להתפרצות המתח על רקע רצונו של האב שבתו הצמחונית תאכל בשר בסעודה המפסקת.

מבנה השיעור:

קריאת המחצית השנייה של הסיפור והשתהות על הקטע הבא:

"בימים הראשונים, היא זוכרת, היה מנסה לדבר על לבה לחדול מ"השטויות" הללו. היא עברה בשתיקה פעם, פעמיים. אבל כאשר הוסיף להציק לה, קראה בהתלהבות נמרצה: איני מבינה, אבא, כיצד אתה קורא שטויות לדברים, שהרבה חושבים ואתם...נו, פשוט לחובה קדושה?!"

לאחר הקריאה ודיון על הסתירה הפנימית שיש במונח 'חובה קדושה' (שהרי – חובה, משויכת לתחום האזרחי, קדושה – לתחום הדתי) הבת מקדשת על עצמה אי-אכילת בשר, מבחינת האב אכילת הבשר היא חלק מהלכות החג. נוצר פער בלתי נסבל בין השקפת העולם של שניהם.

על הלוח נציג טבלה פתוחה ובה:

| חובה קדושה בעיניי
| חובה קדושה עבור הוריי

1.      כל תלמיד מוזמן אל הלוח לכתוב במשפט או שניים מה הוא מבין בעולמו כ'חובה קדושה', מה עבורו עונה להגדרת 'עולם חדש יפה יותר, צודק יותר'.
מול תפיסת עולמו, עליו להציג גם את התפיסה של הוריו.

וכך בהדרגה יתמלא הלוח ב'אמיתות' של תלמידים אל מול תפיסת הוריהם, כפי שהם מבינים אותן.

2.      כל תלמיד יבחר לעצמו אמירה אחת על הלוח (לא זו שהוא כתב) וידביק על הלוח פתקית ועליה שמו. כך ניתן יהיה לראות מי בוחר לעצמו איזו אמירה.

3.      נוצרים 'זוגות' מבחירות של תפיסת עולם של דור הבנים אל מול תפיסת העולם של דור ההורים.

4.      הזוגות מכינים את עצמם לדיבור:(כל אחד בנפרד) רושמים לעצמם נימוקים, הסברים, הדגמות וכל מה שיכול לחזק את תפיסת העולם שאותה הם אמורים לייצג.

5.      כעת שני תלמידים (או המורה) יקראו מן הסיפור את הטקסט המלא המציג את הפער בין תפיסות העולם.

6.      הזוגות מוזמנים לקדמת הכיתה: כל אחד מקבל 2 דקות להציג את הטענה שלו, לטעון טענה ולנמק אותה.

פתיח: המורה מנחה את התלמידים לפתוח בדרך שתזמין האזנה עמוקה: דוגמה, סיפור מקרה, פנייה אל הנמען....

7.ה'ילד' מסביר את תפיסת עולמו ומנמק אותה, כעת ה'מבוגר' האוחז בתפיסה אחרת/דומה/שונה מסביר את דעתו.

'רשות תגובה' : תוספת נימוק, הערה, הסבר ניתנת לצד שכנגד.

8.לאחר שכל זוג הציג את 'החובה הקדושה' שלהם, פונים אל קהל התלמידים ושואלים 'מה שכנע'. כלומר: לא מה חשבתם מראש, מה דעותיכם המקדמיות, אלא מה בסיטואציה הזו, ברגע הזה נגע ללבכם.

בשיעורי הבית יחזרו התלמידים להתייחס לדמותו של ר' נוח ושל בתו גיטל, והפעם יישאלו מי מהדמויות קרובה ללבם, ובאיזו דרך א"נ גנסין מקרב את הדמות אליהם.