# data[].attributes.attachment_link.title
מבוא לממשל ופוליטיקה חלק ב' - ד"ר משה הלינגר מהמחלקה למדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מבוא למדע המדינה

מעל הכל, הדיסציפלינה של מדע המדינה נשנעת על העיקרון שכל ידע במדע המדינה הינו, מעצם טבעו, ידע פומבי (שקוף למי שרוצה ללמוד אותו), ונתון לביקורת ולאיתגור.

בהקשר לזה, קרל פופר, אחד מגדולי הפילוסופים של המאה ה-20, טען כי המדע, בניגוד לסכולסטיקה (מילה שמשמעותה המקורית הייתה הדיונים התיאולוגים בימה"ב, וכיום שינוי לשיח פוליטי המבוסס על דוגמות שאינן מוכחות), מציג שיח ביקורתי ורלוונטי, ועמדה זו נבחנת ע"י עמיתיו בקהילה המדעית. כל עוד עמדה זו אינה נופלת במבחן הביקורתי היא עומדת.

הידע, מעצם טבעו, מחויב שיהיה פומבי (מאחר ואם הוא לא פומבי לא ניתן לבדוק אותו). אין אמיתות נסתרות, אין דבר כזה חסינות מפני טעות במדע. מדע המדינה דורש ממדעני המדינה שייבנו טיעונים מנומקים ומבוססים היטב על ראיות, בכדי שיוכלו לשכנע אחרים.

השכנוע אינו נעשה באמצעות שפה (כמו אפקטים תיאטרליים למשל), אלא ע"י טיעונים מנומקים (כפי שטען מקיאבלי).

מדע המדינה כמדע התפתח הרבה מעבר לתיאוריה הבסיסית של מקיאבלי שמדע המדינה הינו ניתוח פעולות של מדינות (כישלונות והצלחות).

מהם סוגי הידע במדע המדינה שהם מעבר לניתוח היסטורי?

גם הניתוח של חומר היסטורי הוא אתגר אינטלקטואלי ממדרגה ראשונה, משום שמאוד קשה לשחזר את העבר. היסטוריונים מתלבטים בשאלה זו שנים רבות - כיצד יוצרים היסטוריה אובייקטיבית? הרבה מאוד מבוסס על מיתוסים, על זיכרון סלקטיבי, על סיפורי ניצחון (למשל, ידוע כי ההיסטוריה נוטה להיכתב ע"י מנצחים ולא ע"י מפסידים).

אחד התחומים החשובים במסגרת מדע המדינה ובמחקר הפוליטי קשור בפילוסופיה פוליטית, כפי שמציג אותה סטוקר בצורת 6 גישות למדע המדינה:

1. normative theory: תיאוריה המציגה מה ראוי שיהיה.

תיאוריה מסוג כזה מבוססת על דעתו של ההוגה אותה על "איך צריך להיות" או "איך צריך להיראות", תוך שימוש בהנחות שונות ולאו דווקא בנתונים אמפיריים.

בתחום הפוליטיקה לא ניתן לגזור את הראוי מהמצוי. עם זאת, ניתן לעשות שימוש בתיאוריה נורמטיבית ע"מ להעריך מצב קיים, מאחר וניתן לבחון את הפער בין מה שקיים לבין מה שאמור להיות (ע"פ אותה התיאוריה). זוהי פילוסופיה פוליטית.

כיצד נוצרים ארגונים פוליטיים פורמלים? מהן הבירוקטיות, איך זה משפיע על העולם הפוליטי?

1. 3. Behaviroual

2. 4. Rational-choise: בחירה רציונלית. תיאוריה זו עשויה להיות דומה לפילוסופיה פוליטית (כלומר, מאחר ואני אדם רציונלי לפי דעתי ראוי שיהיה "X", ואלו הצעדים שצריך לעשות בשביל לערוך את השינוי מהמצוי אל הראוי). ולהפך, אדם אי-רציונלי יוכל לנהוג בדומה לגישה ההתנהגותית.

3. 5. פמיניזם: ייתכן ובפרספקטיבה היסטורית, הפמיניזם הביא את הקונספציה הרדיקאלית ביותר במדע המדינה ב50- השנים האחרונות.

4. 6. אנליזה של שיח: חקר המבנים והצורות של השיח הפוליטי (מדובר במחקר חדש יחסית) - טיעונים, ניסוחים, אופי וויכוח וכו'.

סיכומי מאמרים במדעי המדינה

1. גישות במדע המדינה

2. דמויות מכוננות במדע המדינה

3. הרקע להתפתחות מדע המדינה

4. מושג הכוח במדע המדינה

5. ביהיוויוריזם במדע המדינה

6. מדע המדינה בין ארה"ב ואירופה

7. הבהביורליזם

8. מדע המדינה במאה ה-20

9. התיאוריה של פטנם

10. פוזיטיביזם ומדע המדינה

11. קרל פופר ותומס קון

12. גישת המערכות והפונקציונליזם

13. מרקסיזם וניאו מרקסיזם

14. פוסט מודרניזם

15. בחירה רציונלית ותורת המשחקים

16. הגישה המוסדית לפוליטיקה

17. פמיניזם במדע המדינה/ ג'ני צ'פמן

18. עוצמה וסמכות

19. שלושה ממדים של עוצמה

20. המדינה המודרנית

21. היחס בין לאום ומדינה

22. מדיניות ציבורית ובירוקרטיה

23. אידיאולוגיה ואידיאולוגיות

24. האמנה החברתית של רוסו

25. תרבות פוליטית דמוקרטית מול תרבות פוליטית לא דמוקרטית

26. זרמים במדעי המדינה

27. סיכום מאמר: רוברט מיכלס - חוק הברזל של האוליגרכיה

28. סיכום מאמר: שומפטר- דמוקרטיה כפרוצדורה

29. תרבות פוליטית וחברה אזרחית

30. גלובליזציה

31. פילוסופיה פוליטית

32. מחלוקות מרכזיות בפילוסופיה הפוליטית

33. מחשבה מדינית

34. משבר הלגיטימציה של הדמוקרטיה הייצוגית

35. מבוא לפוליטיקה ישראלית

36. האתגרים העומדים בפני הדמוקרטיה הישראלית

37. ישראל לקראת דמוקרטיה חוקתית- עקרונות לתיקון מדינה ומשטר/ ירון אזרחי ומרדכי קרמניצר

סיכומים נוספים של מבוא למדעי המדינה

ראה גם מאמר בנושא לימודי מדע המדינה.

מבוא למדע המדינה

# data[].attributes.attachment_link.title
מבוא למדע המדינה - סיכום

# data[].attributes.attachment_link.description
מבוא למדע המדינה מעל הכל, הדיסציפלינה של מדע המדינה נשנעת על העיקרון שכל ידע במדע המדינה הינו, מעצם טבעו, ידע פומבי (שקוף למי שרוצה ללמוד אותו), ונתון לביקורת ולאיתגור. בהקשר לזה, קרל פופר, אחד מגדולי הפילוסופים של המאה ה-20, טען כי המדע, בניגוד לסכולסטיקה (מילה שמשמעותה המקורית הייתה הדיונים התיאולוגים בימה"ב, וכיום שינוי לשיח פוליטי המבוסס על דוגמות שאינן מוכחות), מציג שיח ביקורתי ורלוונטי, ועמדה זו נבחנת ע"י עמיתיו בקהילה המדעית.

# data[].attributes.attachment_link.title
לימודי יחסים בינלאומיים, רוצה להתמחות ביחסי חוץ?

# data[].attributes.attachment_link.description
לימודים בישראל ◄ מהם הקורסים העיקריים בלימודי יחסים בינלאומיים? כמה זה עולה? מהו משך זמן הלימודים? היכן מומלץ ללמוד ומידע נוסף ... רוצה שמוסדות הלימוד יחזרו אליך עם כל התשובות?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Esdifferent.com - ההבדל בין | להבהיר את עצמך דע את ההבדל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פוליטיקה השוואתית לעומת ממשלה השוואתית

ההבדל בין הפוליטיקה ההשוואתית לבין הממשלה ההשוואתית הוא מאוד מתוחכם המכונה לעתים קרובות אחד. ללמוד על המערכת הפוליטית במונחים של חלוקות, מדינות ואזורים יש היסטוריה משמעותית. הפוליטיקה היא הפרקטיקה והתיאוריה הקשורות לשליטה ממשלתית מאורגנת בקהילה האנושית, המתארת ​​גם את הפרקטיקה של חלוקת הכוח לא רק בתוך קהילה מסוימת, אלא גם עם קהילות הדדיות. יתר על כן, מערכת פוליטית היא מסגרת של פרקטיקות בתוך שטח פוליטי מסוים. כלומר, המערכת הפוליטית של מדינה אחת עשויה (או לפעמים לא) להיות שונה מזו של מדינה או טריטוריה אחרת. הגוף בעל הכוח הפוליטי של טריטוריה מסוימת נקרא ממשלה. מאמר זה בוחן מה פוליטיקה השוואתית הממשלה מתכוון ההבדל שלהם.

->

מהי פוליטיקה השוואתית?

פוליטיקה השוואתית היא מונח המתייחס לחקר ההבנה הפוליטית של יותר ממדינת לאום אחת או מדינה אחת, כדי לערוך השוואות מדויקות. זהו תחום לימוד בפוליטיקה שנדון בו בעיקר ונלמד בכל רחבי העולם. ישנן שתי גישות מרכזיות לפוליטיקה השוואתית: האחת היא הגישה הכלל-לאומית והאחרת היא גישת לימודי השטח. הסוג הראשון של גישה כרוך לימוד סימולטני של מספר גדול של מדינות לאום על מנת להשיג הבנה רחבה יותר של תיאוריות ויישומים שלהם. הסוג השני של הגישה עוסק בניתוח מעמיק של הפוליטיקה בתוך שטח פוליטי מסוים, מדינה, מדינה, מדינת לאום או אזור של העולם.

->

מהי ממשלת השוואתי?

הממשלה ההשוואתית היא תת-חטיבה של הפוליטיקה, אשר בוחנת, מנתחת ומשווה באופן שיטתי את אופיים של ממשלות במספר מדינות נבחרות. ממשלה היא הגוף היררכי העליון של הממשל במדינה או מדינת לאום. באמצעות מחקר של הממשלה השוואתית, צורות שונות של ממשלות נתקלו ברחבי העולם נלמדות, מנותחות, ומבחינות להבנת ההבדלים ולחיפוש שיטות אפשריות שהמדינה יכולה ללמוד מאחת ולהתאים.

->

מה ההבדל בין פוליטיקה השוואתית לבין הממשלה השוואתית?פוליטיקה השוואתית היא גוף רחב יותר, בעוד שהממשלה ההשוואתית היא אחת מחטיבות המשנה שלה.

* פוליטיקה השוואתית משווה בין תיאוריות שונות לבין פרקטיקות פוליטיות של מדינות או מדינות לאום. הממשלה השוואתית היא המחקר, הניתוח וההשוואה של מערכות ממשלתיות שונות ברחבי העולם. פוליטיקה השוואתית אינה נוגעת רק לממשלה; הוא כולל לימוד היבטים פוליטיים במונחים של ממשל, מדיניות חוץ וכו '. עם זאת, הממשלה השוואתי משווה רק צורות שונות של גופים ממשלתיים בעולם. למרות ההבדלים הללו, המונחים פוליטיקה השוואתית וממשל השוואתי מכונים לעתים קרובות במובן זה שאם אוניברסיטה מציעה קורס בתחום זה, מוטב יהיה על פוליטיקה השוואתית וממשל. הם לא מופרדים לעתים קרובות כאשר נלמד.

# data[].attributes.attachment_link.title
ההבדל בין פוליטיקה השוואתית לבין הממשלה השוואתי 2018 - Esdifferent.com - ההבדל בין | להבהיר את עצמך דע את ההבדל

# data[].attributes.attachment_link.description
פוליטיקה השוואתית לעומת ממשלה השוואתית ההבדל בין הפוליטיקה ההשוואתית לבין הממשלה ההשוואתית הוא מאוד מתוחכם המכונה לעתים קרובות אחד. ללמוד על המערכת הפוליטית במונחים של חלוקות, מדינות ואזורים יש היסטוריה משמעותית. הפוליטיקה היא הפרקטיקה והתיאוריה הקשורות לשליטה ממשלתית מאורגנת בקהילה האנושית, המתארת ​​גם את הפרקטיקה של חלוקת הכוח לא רק בתוך קהילה מסוימת, אלא גם עם קהילות הדדיות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מדע המדינה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
חקר מדע המדינה מתבצע על ידי ניתוח שורה ארוכה של נתונים ומקורות, כדוגמת נתוני הצבעה וניתוח דפוסי הצבעה במדינות שונות. חקר דעת הקהל על פי פרמטרים שונים, כדוגמת רפורמות ב ביטוח לאומי או מדיניות חוץ. וגם, תפקידי ה מוסדות הנבחרים כמו הקונגרס של ארצות הברית או הכנסת בישראל, בית המשפט העליון ומוסדות רבים אחרים המשפיעים על רווחתו של האזרח ו/או התושב.