# data[].attributes.body
Fremlæggelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad gør rygning ved kroppen? - Op I Røg

# data[].attributes.attachment_link.description
Rygning har mange konsekvenser for din krop. I Danmark er der hvert år 13.600 mennesker, der dør, fordi de ryger. Derudover lever man de sidste år af ens liv med mange helbredskonsekvenser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Er det farligt at ryge en gang i mellem? - Op I Røg

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange unge ryger kun en gang i mellem. Men det skader også kroppen. Hver eneste gang man indånder cigaretrøg bliver man udsat for over 7000 forskellige stoffer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rygning har også betydning for miljøet. Det er hårdt for miljøet, når der dyrkes tobaksplanter. Og det er hårdt at være tobaksbonde, da arbejdsvilkårene er dårlige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mine venner ryger sig skæve, de drikker sig fulde hver weekend, og sidste weekend blev en fra klassen så fuld, at hun ikke kunne huske noget dagen efter.

I 9. klasse er eleverne overbeviste om, at deres venner og klassekammerater er langt fremme med sprut, tobak og hash. Men en ny undersøgelse fra Børnerådet viser, at de unge egentlig ikke er så vilde.

Eleverne er nemlig overbeviste om, at over halvdelen af kammeraterne ser det som okay at drikke sig fuld hver weekend. Men kun hver femte synes det, når man spørger eleverne.

Formand for Børnerådet, Per Larsen, kalder det en "usund" rusmiddelkultur, da det får unge til at sætte deres eget forbrug i vejret, når de overvurderer, hvor accepteret alkohol og rygning er blandt jævnaldrende.

"De unge tror faktisk, at det står meget værre til, end det egentlig gør. De bruger det nærmest som pisk over nakken til at gå med på den galej. Og det er ganske forfærdeligt. for det er ikke sikkert, de har lyst. Men de føler sig alligevel mere eller mindre presset til at være med på beatet omkring den rusmiddelkultur," siger han.

Undersøgelsen bygger på svar fra 1.390 9. klasseselever i vinteren 2015, hvor de 15-16-årige har vurderet, hvad deres jævnaldrende gør og tænker, når det kommer til rusmidler.

Gør det, fordi vennerne gør det

Flertallet af de unge svarer i undersøgelsen, at de drikker og ryger, fordi deres venner gør det. Og det ligger et hårdt pres på de unge mennesker, mener Per Larsen.

"Der er en tendens til at tro, at druk og røg er adgangsbilletten til fællesskabet, og de føler sig derfor mere eller mindre presset til at hoppe med på vognen," siger han.

I undersøgelsen overvurderer de unge også deres jævnaldrendes erfaringer med cigaretter og hash. 35 procent af de unge siger, at de har røget cigaretter, men de unge tror selv, at det er 49 procent, der har prøvet det. Hash har 12 procent prøvet, men de tror, at 23 procent har prøvet det.

Derfor er det vigtigt at stoppe de unges overdrevne forestillinger om jævnaldrendes vaner med alkohol og rygning, fordi vi ved, det kan være med til, at de sætter deres forbrug ned, påpeger Per Larsen.

"Oplysning er den store, farbare vej, hvis vi skal de her såkaldte flertalsmisforståelser til livs. For det hjælper rent faktisk at involvere de unge mennesker i den her misforståelsestankegang og gøre dem bekendt med, at de er fuldstændig galt på den, og at kammerater slet ikke er så slemme, som de gerne vil gøre dem til," siger han.

Chefkonsulent i Sundhedsstyrelsen, Kit Broholm, er enig med Per Larsen i, at ændringer af flertalsmisforståelser og oplysningskampagner er nogle af de redskaber, man kan bruge.

Hun pointerer samtidig, at det er veldokumenteret, at regler, normer og rammer, som de unge hele tiden støder på har betydning.

"Det drejer sig om aldersgrænser, høje priser på alkohol, begrænsning i antallet af steder man kan købe og udskænke alkohol, fx på skoler og gymnasier, normer for alkoholforbrug i hjemmet og begrænsning af omfanget af og indholdet af de reklamer, som unge udsættes for," siger hun.

Alkoholvaner og alkoholkultur smitter

Både hos Børnerådet og Sundhedsstyrelsen ser de en alkoholkultur, hvor fuldskab og drikkepres fylder meget i de unges opfattelse af, hvordan man drikker til fester.

Kit Broholm mener, at den kultur blandt andet eksisterer, fordi unge er gode til at aflæse alkoholnormerne i samfundet, i familien og blandt vennerne.

"Det er tankevækkende og næppe tilfældigt, at OECD i en ny undersøgelse kan vise, at danskere har den højeste andel, der regelmæssigt drikker meget på en gang, og at de danske 15-årige samtidig er de unge, der har den største andel, der drikker sig fulde," siger hun og fortsætter:

"Hvis de unge aflæser i samfundet, at vi har en forventning om, at unge drikker sig fulde, og når de unge, der drikker sig fulde, samtidigt er de mest populære og toneangivende, fordi de repræsenterer voksenmarkørerne alkohol og rygning, ja så er det den vej, de unge går. Så vi er nødt til lige fra det nationale niveau og til familien tydeligt at markere, at druk og drikkepres er uacceptabelt," siger hun.

Per Larsen ser også en rusmiddelkultur, der er alt for "afslappet" - i gåseøjne.

"Når vores voksne generation er vant til at drikke og ryge, smitter det omgående af på børnene. Argumenterne fra de unge, lyder også: Hvis far og mor ryger og drikker lystigt derhjemme, hvorfor skal vi så ikke gøre det samme," siger Per Larsen og fortsætter:

"Så forældrene bør også se på, hvilken indvirkning de har på deres børn, når de sidder og fyrer den af for fulde gardiner derhjemme," siger han.

Kit Broholm oplyser, at alkoholforbruget herhjemme er faldet med 25 pct. fra 1996 til 2014. Men vores drikkemønster er stadigvæk det sundhedsmæssigt mest risikable, nemlig at vi drikker rigtig meget på en gang, siger hun.

Læs også

Tre piger om unges druk

Berlingske spurgte tre 14-årige piger om, hvad de troede deres jævnaldrende gør og tænker, når det kommer til rusmidler.

"Jeg tror, at 20 procent synes, det er okay at drikke sig fuld hver weekend. Hvis jeg gik i 9. klasse ville det være okay, at jeg drak mig fuld en gang om måneden. Men det er ikke i orden som 14-årig," siger Malou Egeskov.

"Hvis ens venner drikker og ryger mindre, ville jeg nok også gøre det mindre. For det har meget at gøre med, hvem man er sammen med. Jeg har selv kun fået en slurk derhjemme en gang imellem," siger Nanna Helge.

"Jeg synes ikke, det er okay at ryge hash til fester eller drikke så meget, at du ikke kan huske noget dagen efter. Men det er okay at drikke sig fuld hver weekend, hvis det er det, man har lyst til," Amalie Glad Rydicher.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danske unge drikker og ryger mere, fordi de tror, de andre unge drikker og ryger mere

# data[].attributes.attachment_link.description
De danske unge skruer forbruget af alkohol og røg i vejret, fordi unge tror, at alle andre synes, det er helt normalt at ryge og drikke sig fuld hver weekend. Men en ny undersøgelse viser, at de unge har overdrevne forestillinger om, hvad andre unge gør.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De fleste kender godt følelsen af, at et enkelt stykke chokolade ikke er nok. Når chokoladebaren først er åben, bliver den hurtigt spist op.

Sukker virker nemlig på mange måder ligesom narkotika på vores krop, forklarer Anne Seidelin, der er sygeplejerske og kostvejleder med egen klinik.

- Vores viljestyrke, der sidder i hjernen, er på størrelse med en ært, og resten af hjernen er rene impulser. I hjernen har vi såkaldte sukkerreceptorer, og når vi spiser noget sukker, går der hurtigt signaler op i hjernen, der stimulerer receptorerne. Og det får dem til at sprede de her velværehormoner ud i kroppen - ligesom når en ryger får en cigaret. Men når de først er vækket, vil de have mere, forklarer Anne Seidelin.

Læs også: Feder dine sunde snacks?
Ærten giver op

Når sukkerreceptorerne er vågnet, bliver det også langt lettere at overtale sig selv til at spise mere chokolade og andre usunde sager.

- Så overbeviser vi os selv om, at vi fortjener det, fordi vi spiste sundt i går, har dyrket ekstra hård motion, havde et skænderi med kæresten osv. Denne snik-snak i hjernen gør, at ærten simpelthen giver op, siger Anne Seidelin.

Og fordi sukkerreceptorerne er svære at få til at tie stille, når de først er vågne, er det ekstra vigtigt at starte dagen med en sund morgenmad - uden for meget sukker - for ellers kan sukkertrangen altså følge en hele dagen.

Læs også: Feder light-sodavand?
Det handler om at spise stabilt

Så det handler logisk nok om at spise, så blodsukkeret holder sig stabilt.

- Det handler om at komme godt fra start om morgenen, så sukkerreceptorerne ikke vækkes. Det kan f.eks. være et morgenmåltid bestående af skyr, der er meget proteinrigt, med mandler eller andre nødder, lyder rådet fra kostvejlederen, der her giver opskriften på den perfekte morgenmad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Derfor bliver du afhængig af sukker | Femina

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste kender godt følelsen af, at et enkelt stykke chokolade ikke er nok. Når chokoladebaren først er åben, bliver den hurtigt spist op. Sukker virker nemlig på mange måder ligesom narkotika på vores krop, forklarer Anne Seidelin, der er sygeplejerske og kostvejleder med egen klinik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afhængighed er en lang og stærk påvirkning af ens hjerne, som kommer til udtryk på tre måder. Trang for objektet af ens afhængighed, tab af kontrollen med dets brug og fortsættende involvering med det på trods af negative konsekvenser.
Man kan være afhængig af mange ting, f.eks. cigaretter, alkohol, stoffer, shopping, sex, overspisning, at gamble, computerspil, mobiltelefon, smertestillende, hash osv.
Afhængighed kan opstå når man har udfordringer i form af svære følelser eller behov, som man ikke ved hvordan man skal håndtere. Afhængigheden giver en pause fra svære følelser. Der er ikke nogen enkelt årsag til at man bliver afhængig. Det kan være en blanding af psykologiske, sociale og biologiske grunde.

Behandling af afhængighed

Det er meget svært at slippe af sin afhængighed alene ved viljestyrke, da det er stærke følelser og behov som er på spil.

Mindfulness kan være en måde at arbejde med sin afhængighed på, man kan træne i at se når trangen opstår, og træne i at være sammen med den, og forsøge at handle på trangen ud fra ens egne værdier.

Journalisten Johann Hari har skrevet en bog ved navn "Chasing the scream", hvori han argumenterer for, at afhængighed hos mennesker i stor grad skyldes, at man mistrives, eks. pga. ensomhed eller andre trivsels problemer.

Han kommer med eksempler for at underbygge dette, bl.a. at under Vietnam tog 20% af de amerikanske soldaterne meget heroin, og man var bange for at disse efter krigen ville komme hjem og være meget afhængige. Men 95% af alle disse soldater stoppede med at bruge heroin uden hjælp, de de kom hjem fra krigen.

Et andet eksempel han nævner er et forsøg med rotter, hvor rotterne er alene i et lille bur og får tilbudt både rent vand og vand med heroin i. Her drikker de af vandet med heroin i, indtil de dør.

I et lignende forsøg har man lavet et stort bur med mange rotter i, hvor rotterne har bedre forhold. Her bliver de også tilbudt rent vand og vand med heroin i, og her bliver der næsten ikke drukket noget heroin vand, og der er ingen rotter der dør pga. en overdosis.

I et tredje eksempel nævner han, at mange mennesker, når de bliver indlagt på hospitalet, får en høj dosis af smertestillende medicin i en periode, og det stof de får minder om de stoffer som man kan blive afhængig af. Men folk ender generelt ikke med at blive afhængige af dette.

Forfatteren konkluderer, at afhængighed i høj grad skabes når folk mistrives. Og at mennesker har behov for at knytte bånd til andre, og når vi har det godt knytter vi gode bånd til andre mennesker, og når vi har det dårligt knytter vi bånd til noget der giver os en lettelse fra vore udfordringer, eks. endeløst tjekken af sin mobil, porno, computerspil, gambling og kokain.

Hvorfor bliver man afhængig? was last modified: by

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor bliver man afhængig? Behandling af afhængighed - Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Afhængighed kan opstå når man har udfordringer i form af svære følelser eller behov, som man ikke ved hvordan man skal håndtere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Statistik om alkoholforbrug og alkoholmisbrug - Blå Kors Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Tal og statistikker på forskellige alkoholspørgsmål. Find svar på, hvor meget alkohol, der bliver drukket i Danmark og hvilke konsekvenser, det fører med sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Derfor bliver vi afhængige af spil og alkohol

# data[].attributes.attachment_link.description
Både spilafhængige og alkoholikere har ændringer i bestemte receptorer i hjernen. Måske bliver nogle mennesker lettere afhængige, mens det er lidt tilfældigt, hvad vi bliver afhængige af?

# data[].attributes.attachment_link.description
Man kan godt være misbruger/storforbruger uden at være afhængig, ligesom man kan være afhængig uden at være misbruger/storforbruger. Endelig kan man være begge dele. Misbrug af et rusmiddel kan optræde i en periode af ens liv, fx ungdommen. Man drikker eksempelvis alkohol i weekenderne i så store mængder, at det må betragtes som et storforbrug.

# data[].attributes.attachment_link.title
Museforsøg afslører: Det sker i hjernen ved afhængighed af stoffer

# data[].attributes.attachment_link.description
Stofmisbrug leder til permanente ændringer i hjernen, viser forsøg med mus. Her fortæller en førende forsker på området om, hvad disse ændringer i hjernen består af, og hvordan vi muligvis kan regulere dem og derved behandle stofmisbrug.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tjeles behandlingskoncept - Behandling af afhængighed

# data[].attributes.attachment_link.description
Få hjælp til behandling af afhængighed af erfarne behandlere hos Danmarks førende behandlingscenter. -Ring til os døgnet rundt!

# data[].attributes.attachment_link.title
Afhængighed og misbrug - Find professionel hjælp her

# data[].attributes.attachment_link.description
Kæmper du, eller en du kender, med afhængighed eller misbrug? Hos GoMentor kan du finde professionelle psykoterapeuter og psykologer, som kan hjælpe dig.

# data[].attributes.headline
Hvad er                            afhængighed?

# data[].attributes.subject
Hvad er                            afhængighed?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afhængighed kan være svært at beskrive og kan betyde noget forskelligt fra person til person. Hvis du har et forbrug af rusmidler - uanset, om det er alkohol, hash eller andre stoffer, så er det godt at være opmærksom på dit forbrug. Her er en liste over, hvad du kan være opmærksom på, så du kan undgå at få problemer.
Vær opmærksom på...

... om du føler dig mere normal og fungerer bedre, når du er påvirket, end hvis du ikke er.

... om dit forbrug er blevet så meget en vane, at du fortsætter, selvom du godt kan se, at det spænder ben for andre ting, som betyder noget for dig.

... om du skal have mere og mere for at opnå den samme rus. Eller, at den rus, som du oplevede i begyndelsen, er anderledes nu.

... om du bliver utilpas hvis du ikke ryger / drikker / tager stoffer.

... om du oplever en stærk trang, som er svær at kontrollere. Selvom du om morgenen tænker "I dag vil jeg ikke ryge", så bliver du meget nemt fristet.

... om du kommer med "undskyldninger" for at blive ved med at ryge / drikke / tage stoffer, som for eksempel, at du har haft en dårlig dag eller, at det regner .

Men jeg har bare liiiiige brug for....

Alle rusmidler kan skabe afhængighed, hvis de bruges forkert, for ofte og for meget, men det er forskelligt, hvor hurtigt det går. Nogle af de rusmidler som virker stærkt vanedannende er kokain og nikotin. De har en kort - men effektiv - virkning når du bruger dem, og samtidig vil du hurtigt få fysisk trang til at tage mere. Hvis du er ryger, så ved du at det er rigtig svært at stoppe med at ryge - du vil opleve fysiske abstinenser såsom svedeture eller humørsvingninger. Det kan kaldes fysisk afhængighed. Alkohol kan også give fysisk (og psykisk) afhængighed, men det er et mere langsomt vanedannende rusmiddel, og det er også derfor, at du godt kan drikke rigtig meget en fredag, uden at have den samme trang til at drikke om lørdagen.

Der er nogle, der mener, at man ikke kan blive afhængig af cannabis, men der er ikke sandt. Det vil dog ofte vise sig som en anden form for afhængighed, nemlig psykisk afhængighed. Det kan vise sig ved, at cannabis gør dig glad, stopper tankemylder eller dæmper angst. Det lyder måske ikke som en dårlig ting, men cannabis fjerner ikke følelserne, det dæmper dem bare. Det vil sige, at du stadig kan opleve for eksempel tristhed, tankemylder eller angst, når du ikke ryger, og at du gradvist skal ryge mere og mere for at opnå samme følelses-dæmpende effekt.

Hvad gør jeg?

Man kan godt have problemer med alkohol, hash eller andre stoffer uden at være afhængig. Men uanset, om du føler, at dit forbrug er ved at blive problematisk eller du er bange for, om du er ved at blive afhængig, så er det en god ide at snakke med nogen. Det kan være din ven, nogen i din familie eller måske en rusmiddelrådgiver. På vores kan du se, hvem du kan kontakte i din kommune, hvis du har lyst til at tale med nogen. De fleste steder kan du starte med at være anonym, hvis du synes, det er rarest.

Hvis du overvejer, om det kunne være en god idé at få hjælp til at skære ned eller stoppe dit forbrug, så kan du læse mere om, hvad behandling egentlig er

Det kan være svært at skulle fortælle nogen om sine problemer, så du kan også starte med selv at prøve at få kontrol over dit forbrug. Du kan læse gode råd til at få kontrol her

Hvis du har spørgsmål eller er i tvivl, er du også velkommen til at skrive til os her på netstof.

# data[].attributes.attachment_link.description
Afhængighed kan være svært at beskrive og kan betyde noget forskelligt fra person til person. Hvis du har et forbrug af rusmidler - uanset, om det er alkohol, hash eller andre stoffer, så er det godt at være opmærksom på dit forbrug.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der findes ikke nogen klar grænse for, hvornår et forbrug af alkohol har ændret sig til at blive et misbrug. Sundhedsstyrelsen anbefaler imidlertid, at kvinder drikker højst 14 og mænd højst 21 genstande om ugen. Holder man sig under disse grænser, udgør alkohol ikke nogen sundhedsrisiko.?