# data[].attributes.body
- V

# data[].attributes.body
- Vi får lov til at bruge kroppen og en masse energi.
- Afbræk fra at sidde ned.
- Idræt er et motiverende fag.
- I idræt får styrket fællesskabet.
- Vi bruger elementer fra idræt som f.eks, at vinde/tabe i andre sammenhænge.
- Det er sjovt.
-komme af med frustrationer
- vi lærer på forskellige måder.
- Jeg er god til idræt

# data[].attributes.body
- oplæg fra ledelsen omkring dagsorden, osv. + argumenter imod idræt på skemaet
- elevrådet
- forældre
- idrætslærere
- evt.

# data[].attributes.body
- Eleverne bevæger sig nok i frikvarterene.
- Mere fokus på faglighed frem for bevægelse.
- Forældrenes ansvar at børnene rører sig.
- Materialerne er for dyre. For få ressourcer.
- Udnyt ressourcerne til ture ud af huset, der kan styrke fællesskabet.
- Skimmelsvamp i omklædningen.
- Dårlige faglokaler.
- Undgå religiøse debatter ift. omklædning.
- Mindske fokus på kropsidealer.
- Problemer med forældre, vis økonomi ikke rækker til idrætsudstyr.
- Børnene undgår at blive udstillet, hvis de er mindre erfarne.

# data[].attributes.body
- det er kedeligt.
- Jeg er for god til det.
- Jeg er dårlig til idræt.
- Jeg tør ikke.
- Jeg vil ikke gå i bad.
- Det er pinligt.
-

# data[].attributes.body
- Hvorfor er idræt ikke lige så vigtigt, som vores andre fag?
- Er det ikke godt for eleverne at overvinde deres frygt?
- Idræt er det eneste fag, jeg kan finde ud af, hvorfor skal det så fjernes?
- Hvorfor skulle man tage et fag ud af skemaet, som er godt for kroppen og sundheden?
-

# data[].attributes.body
- Hvorfor skal jeg ikke selv have lov til at vælge, om jeg vil have idræt?
- Jeg lærer ikke noget idræt, hvorfor skal jeg så have det.
- Hvorfor skal man gøre noget, man har det ubehageligt med?
- Hvorfor må vi ikke være med til at bestemme, hvad vi skal lave i idræts undervisningen?

# data[].attributes.body
Argumenter for:

Alene mor (førtidspansionist): jeg har hverken tid eller råd til at sponsorere idræt uden for skolen.

Alle statistiker viser at børn bliver overvægtige og inaktive, derfor er det enormt vigtigt idræt i skolen.

I takt med teknologiens vækst ved vi jo at alle børnene sidder i frikvarterene med mobiler og ipad og får derfor ikke rørt sig.

Længere skoledage kræver et break.

Studier viser at du lærere bedre hvis kroppen er aktiv, du husker og lærer bedre efter du har dyrket motion.

Idrætten er med til at sociale kompetente og udvikle deres fællesskabsfølelse.

Godt fag for dem der er bogligt svage, kan få succesoplevelser i skolen gennem idrætten.

Argumenter imod:

Der er ikke tid til idræt!

Vi skal ud på markedet og konkurrere, derfor skal vi lægge vægt på de faglige kompetencer.

Dengang jeg gik på lærerseminariet der lærte mine lærer Lars og Thomas mig ikke at lave håndstand, det var noget man læste sig til. Derfor kan vi skære timerne ned og gøre det ren teoretisk og stadig gå til eksamen i faget. Evt. Koble det sammen biologi = vi skal avle læger.

Vi lever i en konkurrencestat, vi er i kamp om arbejdspladser med hele verden, vi har brug for faglig kompetente børn, ikke børn der kan lave kolbøtter.

Man får kun skader af at lave idræt.

Idrætten i skolen tilgodeser ikke de kulturskel der er i folkeskolen.

Børn bliver mobbet hvis de er motorisk udfordret, og i omklædningsrummet hvis de er fysiologisk udfordret.

# data[].attributes.body
Det aktiverer eleverne i skolen.

Det gør at de bliver præsenteret for en masse forskellige idrætskulturer.

Et argument fra vores side om at idræt skal forblive på skemaet, har vi taget fra Per Fibæk Laursen:

# data[].attributes.body
Idræt er derudover også et vigtigt fag forhold til bevægelseskulturen, og andre landes generelle bevægelseskultur. Blandt andet Samba, salsa, flamingo, Yoga, Chai-chi.

Træning antages også for at have betydning for menneskets fysiske og psykiske udvikling (Yoga, Gymnastik).

# data[].attributes.body
Argumenter for:

·      Folkeskolereformen siger: mere bevægelse i undervisningen (Undervisningsministeriet 45 min. Motion og bevægelse om dagen).

·      Børn skal bevæge sig 60 min. Om dagen – ikke alle der er aktive i løbet af dagen (køres til og fra skole, går ikke til fritidsaktiviter) – den eneste motion de får er gennem idrætsundervisningen.

·      BYOD indføres længere og længere nede i skolen – så i frikvartererne bruger flere elever ofte tid på disse frem for leg og bevægelse i skolegården.

·      Den kropskinæstetiske intelligens (en af de 9 intelligenser) – ikke alle der er bolige, men er stærke ift. Brugen af krop – succes gennem idræt .

·      De lange skoledage kalder på et fag, hvor der er mulighed for bevægelse

·      Idræt er et dannelsesfag

·      Det eneste fag udover dansk, engelsk og matematik som man har fra 1 kl. til man går ud af skolen (3.g)

·      Et udtræksfag til eksamen

·      Bidrager til den motoriske udvikling

·      Lærer at samarbejde, tillid og være kreative

·      Skabe sociale på tværs af klassen

·      Medieindhold – idræt fylder enormt meget

·      Faget ligger op til en indsigt i samfundets foranderlighed

·      Motorikken styrkes

·      Idræt i de mindre klasser inspirerer til at komme og deltage i foreninger

·      Godt fag at arbejde tværfagligt i (biologi, madkundskab)

# data[].attributes.body
- Elever: Vil i helst have idræt eller tidligere fri? Så har i tid til fritidsaktiviteter.
- Elever: Er det ikke bedre at kunne dyrke de aktiviteter i er gode til i fritiden og ikke være underlagt idræt, som ikke alle er gode til?
- Faggruppen: Er det ikke vigtigere med mere forberedelsestid og ressourcer til andre fag?
- Faggruppen: Er det ikke vigtigere at prioritere ture ud af huset, hvor idrætslige aktiviteter fx kan indgå?
- Forældre: Vil i ikke have, at jeres børn har tid til at dyrke deres fritidsaktiviteter?
- Forældre: Får jeres børn ikke mere energi til at fokusere på de øvrige fag og lektier af kortere skoledage?