# data[].attributes.headline
Varför får man inte ont när man klipper naglarna eller håret?

# data[].attributes.subject
Varför får man inte ont när man klipper naglarna eller håret?

# data[].attributes.body
Bella C
I överhuden finns det celler som naglarna bildas av och naglarna består av hornämnen. Nageln växer med hastigheten 1-2 m.m i veckan. Håret på kroppen består också av hornämnen. I överhuden finns det hårsäckar där hårstrån växer ut ifrån. Bakom nagelnroten finns det moderceller som alltid bildar nya nagelceller. Dessa celler flyttas framåt och utåt med tiden genom ytterhuden och blir hårdare och dör. Det är anledningen till att det inte gör ont att klippa naglarna eller håret.

# data[].attributes.headline
Vilka uppgifter har cellerna i överhuden?

# data[].attributes.subject
Vilka uppgifter har cellerna i överhuden?

# data[].attributes.body
Oskar Kiland
Överhuden är det översta hudlagret och skyddar oss mot slag och ger även ljusskydd. Den består av celler som är tätt packade och den kan vara upp till 0,5cm tjock. Det bildas hela tiden nya celler, den delen där cellerna bildas kallas basakellslagret och är den innersta delen av överhuden. De nya cellerna förflyttas utåt, påvägen utåt täcks de av ett hornämne som är ett slags protein. Så den delen som vi kan se av huden är består alltså av döda, förhornade celler. Cellerna i överhuden bilar även färgpigmentet melanin och det är det som skyddar oss mot UV-strålning.

Källor:
Biologi direkt 2012

http://www.hudguiden.se/om-huden/vad-ar-hud/

# data[].attributes.body
Elvira hedquist
Solbränna är egentligen en slags solinflammation som sker i huden på grund av för mycket UV strålar (ultravioletta strålar) från ex. solen eller ett solarium. Hudens hornlager blir tjockare, pigmentproduktionen ökar och då blir pigmentet i huden mörkare. Detta är hudens skydd mot UV strålar. I detta skydd finns också överhudens pigmentceller, pigmentet färgar huden brun och skyddar cellerna under från de skadliga strålarna.

Källor:
Gleerups Biologi (2002)
https://medibas.se
http://www.reskona.com

# data[].attributes.headline
Vad är skillnaden mellan pormarskar och finnar?

# data[].attributes.subject
Vad är skillnaden mellan pormarskar och finnar?

# data[].attributes.body
Simon Tingsvik
En finne är inflamationer i talgkörtlar som blir en röd "bula" i huden. En pormask är porer som har blivit tilltäppta av talg. Talg är det som håller din hud mjuk och smidig. Pormasker kan också vara tilltäpta av döda hudceller. Man ska inte klämma finnar eller pormaskar för då kan man få sår eller bakterier på huden som senare kan leda till att finnarna kommer tillbaka

# data[].attributes.body
Nora Lanquist
Svett luktar igentligen inte illa, men om du inte tvättar bort svetten så reagerar bakterier med svettet och skapar en frän lukt. Du svettas ofta om du är varm, ansträngd, stressad, nervös eller sjuk och fungerar som kroppens nedkylningssystem. För att undvika att lukta svett kan man använda deodorant och duscha regelbundet.

Källor:
Biologi direkt
http://www.rexona.se/sweat-zone/detail/1083763/vad-aer-svett-?gclid=EAIaIQobChMI8pSbgvv82QIVGcayCh28Bgn3EAAYASAAEgJIb_D_BwE&gclsrc=aw.ds
https://mamma.fit/2017/01/02/olika-skal-till-att-du-svettas/

# data[].attributes.headline
Hur kan huden hjälpa kroppen att hålla rätt temperatur.

# data[].attributes.subject
Hur kan huden hjälpa kroppen att hålla rätt temperatur.

# data[].attributes.body
Julie svanängen

När vi blir varma så har hunden olika sätt att hålla kroppen på rätt temperatur (37°c) och ett av dom är svett. När man blir varm så svettas kroppen för att kyla ner kroppen igen. Om man inte anstränger sig eller är på ett ställe där det är svalt bildar huden ca en halv liter svett o dagen men om du rör på dig kan kroppen avger över en liter svett i timmen. Ett annat sätt som kroppen håller rätt temp på är att om det är för kallt i kroppen drar blodkärlen ihop sig så att det inte är lika mycket blod som blir kylt vid hudens yta. Om man är varm så blir blodkärlen större och mer blod kyls ner.

Källa
Gelleruops biologibok (2002)
Grundbok biologi (2001)

# data[].attributes.headline
Vad avgör om man har rakt,krulligt eller vågit hår?

# data[].attributes.subject
Vad avgör om man har rakt,krulligt eller vågit hår?

# data[].attributes.body
Hannah eneljung
Våra gener säger mycket om hur våra hår blir men i slutändan är det hårsäcken som formar stråna, om hårsäcken är rak blir hårstrået rakt. Om man har lockigt hår är hårsäcken lite böjd, när hårstråna börjar växa böjs stråna också och blir lockar. En oval tillplattad hårsäck ger krulligt hår. Vissa former bestäms av arvsanlagen alltså att man ärver det håret som ens föreldrar eller far och morföräldrar hade.
Källor:
Media människan ( 1983)
Allt om vetenskap
Faktabanken.se

# data[].attributes.body
Solbritt Skriv ditt namn istället. Annars kan jag ju inte se att du har gjort din uppgift!

Översta lagret i hudet kallas för överhuden. Där finns små korn, pigment, som är brunaktiga. Dom skyddar kroppen mot solens farliga UV-strålar. När man är mycket i solen blir huden mörkare för att den ska skyddas mer mot solens strålar. Det kallas solbränna.

Natur och kultur (2005)
Gleerups Biologi (2006)
Biologi Direkt (2013)

# data[].attributes.body
Stina Daag Gustafsson 8M

Visste du att underhuden består av fettlager och stödjevävnad som isolerar så att kroppen inte förlorar värme. Fettlagret kan vara några millimeter upp till några centimeter tjockt. Det är också en energireserv. Underhudens fettlager fungerar som stötdämpare på vissa ställen i kroppen. I fettet så finns det mindre blodkärl och nervbanor som går vidare till över-och läderhuden.

Källor:
Biologi direkt (2012)
Biologi gleerups(2002)
https://sv.wikipedia.org/wiki/Underhud

# data[].attributes.body
Evelina Svensson 8M
Alla hårstrån på vår kropp består av döda celler och håret innehåller även ämnet keratin som är en slags protein. Hår är trådformiga proteinutväxter som kommer från hårsäckar i huden. Vilken färg på håret man får beror på hur mycket man har av ämnet melaninpigment som finns i hårsäcakarna i huden. Håret håller dig varm för att skydda dig mot att förlora värme via huvudet, håret på ögonen och ögonbrynen skyddar dig även från damm.
Källor: Så funkar din kropp(2002)
Biologi gleerups(2002)
https://sv.m.wikipedia.org/wiki

# data[].attributes.headline
Hur skyddas magsäckens slemhinnor från bakterier och virus? 

# data[].attributes.subject
Hur skyddas magsäckens slemhinnor från bakterier och virus? 

# data[].attributes.body
Wilma Stenholm 8M

Slemhinnorna klär insidan av magsäckensvägg. Den skyddar magsäcken mot den frätande saltsyran, Men även i från bakterier och virus. Slemhinnorna producerar en skyddande vätska som är magsaft och slem. Vätskorna innehåller nedbrytande ämnen och ger en sur miljö som bakterier och virus inte trivs i.

Källor: biologi direkt (2015)
Biologi gleerups (2002)
Människan - en fantastisk skapelse (1988)

# data[].attributes.headline
Vad är ett födelsemärke och kan det vara farligt

# data[].attributes.subject
Vad är ett födelsemärke och kan det vara farligt

# data[].attributes.body
Elvira Karlman

Alla människor har fler eller få  födelsemärken, det är något man föds med och som tillkommer under hela uppväxten. Det är bruna fläckar som även kallas för pigmentfläckar eller leverfläckar.

Födelsemärken är normalt helt ofarliga, bara pigmentsamlingar i huden. Om dom däremot börjar klia, blöda , växa eller ända form så ska man söka hjälp, i värsta fall kan det utvecklas till hudcancer.

Källor:

https://www.1177.se/Jonkopings-lan/Tema/Barn-och-foraldrar/Sjukdomar-och-besvar1/Sjukdomar-och-besvar-A-O/Utslag-och-hudforandringar-hos-barn--bildguide/?ar=True

Gleerups biologi bok. Skriven av Anders Henriksson.

http://teleskin.se/melanom/allt-om-foedelsemaerken/

# data[].attributes.body
Här saknas namnet på författaren och bild
Det gör så att huden blir tjock och fjällar på vissa ställen. Är genetiskt, och smittar inte. Det blir rött och sånt. Ser väldigt äckligt ut. Det kan drabba människor i alla åldrar. Men börjar vanligtvis mellan 10-30 års åldern att få det

Källa: biologi direkt, www.hudguiden.se, www.psoriasis

# data[].attributes.body
Amelie Lindström 8M
Naglar består av keratin* som kommer från överhudens döda celler. I nagelroten finns så kallade ”moderceller” och det är här som keratinet packas samman och hårdnar. Naglarna växer ca 1 mm i veckan men detta kan variera beroende på vilken årstid det är. Naglarna växer fortare på sommaren än på vintern. Naglarna motsvarar djurens klor och för djuren är de till för att klättra eller jaga med. Men För oss människor är de mest till för att skydda fingrets ömtåliga och mjuka delar.

Keratin* eller horn ämne som man också kan säga är ett fiberlöst protein som utgör grunden för Horn, hår, naglar och fjädrar.

Källor:
Biologi direkt (2012)
En resa genom kroppen (2006)
Gleerups biologi (2002)

# data[].attributes.body
Ella Byman
Svett är en klar vätska som kommer ifrån våra kroppar när vi t.ex är i en varm miljö, fysiska aktiviteter, sjukdomar, stark mat eller olika känslor som stress. Huden börjar svettas när kroppen överstiger 37 grader. Vätskan består av 99 procent vatten plus salter, mineraler och även lite proteiner. Vi svettas för att kyla ner kroppen och när svettet avdunstar från huden sänks våran kroppstemperatur igen
Källor:
https://www.hd.se/2015-10-11/tio-fragor-och-svar-om-svett
http://www.rexona.se/sweat-zone/detail/1083763/vad-aer-svett-
biologi direkt

# data[].attributes.headline
Vad orsakas eksem och hur behandlas det?

# data[].attributes.subject
Vad orsakas eksem och hur behandlas det?

# data[].attributes.body
Ellen Forssén 8M
Om dina blodkärl i huden skulle inflammeras får du eksem. Det beror ofta på att man är allergisk mot något, t.ex. mögel, mat och djurpälsar. Man kan ta allergitabletter som innehåller antihistamin för att lindra eksem. Nässelutslag är också en sorts eksem. Det behöver man oftast inte behandla på något sett, de försvinner nästan alltid av sig självt.

Källor:
Gleerups Biologi-Anders Henriksson (2006)
https://www.mindoktor.se/halsa-sjukdomar/utslag/
https://eksem.se/

# data[].attributes.headline
Hur och varför skyddar sig kroppen mot solljus?

# data[].attributes.subject
Hur och varför skyddar sig kroppen mot solljus?

# data[].attributes.body
Thea Toth 8M
Vi behöver sol i lagom mängd eftersom det bildar D-vitamin, men solens mest energirika UV-strålar kan öka risken för hudcancer och därför måste kroppen skydda sig. Pigmentet som finns i överhudens pigmentceller färgar huden brun och skyddar underliggande celler från de skadliga strålarna. Huden kan få brännskador av solen eftersom det tar tid för kroppen att bilda nytt pigment. Huden kan bara bilda pigment till en viss gräns och då blir vi inte brunare. Genom att bära täckande kläder och använda solskyddsmedel med hög faktor där kläderna inte täcker kan man förebygga brännskador. Detta är extra viktigt för barn eftersom de är extra känsliga.

Källor: Gleerups NO biologi 2002
https://www.1177.se/Jonkopings-lan/Tema/Kroppen/Kroppens-olika-delar/Huden/?ar=True
https://www.cancerfonden.se/livsstil/solen

# data[].attributes.headline
Varför har människor från varma länder ofta mörkare hud än andra?

# data[].attributes.subject
Varför har människor från varma länder ofta mörkare hud än andra?

# data[].attributes.body
Moa Harrysson 8M
Människor måste vistas i solen för att kunna producera mer D-vitamin som hjälper till mot benskörhet i kroppen och i samband med att man är i solen så blir man brun. I överhuden produceras något som kallas pigment, det fungerar som ett solskydd och om man solar mycket så blir pigmentet mörkare. Alla människor har en gräns där kroppen inte kan bilda mer pigment och man blir inte brunare hur mycket man än solar. Eftersom att människor i länder som ligger nära ekvatorn, exempelvis Australien, är i solen nästan hela dagarna året om så blir deras pigment väldigt mörkt för att kunna skydda dem bättre. En person med mörk hy behöver nio gånger högre dos ultraviolett ljus från solen än andra för att få tillräckligt med D-vitamin.

Källor:
1. Puls biologi (2002)
2. Gleerups Biologi (2002)
3. https://www.cancerfonden.se/artiklar/mork-hy-kraver-och-klarar-mer-sol

# data[].attributes.headline
Vilka olika grader av brännskador finns det och hur skiljer sig dessa åt?Martin Friberg

# data[].attributes.subject
Vilka olika grader av brännskador finns det och hur skiljer sig dessa åt?Martin Friberg

# data[].attributes.body
Det finns tre olika graders brännskador, i vilken grad brännskadan delas in i beror på hur svår brännskadan är. Vid en brännskada av grad ett är endast överhuden skadad, den får en röd ton och svider. Har man en andra gradens brännskada riskerar man att få infektioner vid skadan, blåsor uppstår och man upplever stor smärta då även läderhuden är skadad. Vid en brännskada av tredje graden är känselnerverna bortbrända och man kan därför där skadan befinner sig inte känna någon smärta. Då huden är förkolnad finns på de drabbade ställena öppna sår, alla hudlager är skadade och på grund av detta är infektionsrisken mycket stor. En tredje gradens brännskada kan vara dödlig eftersom man förlorar mycket vätska genom den skadade huden.
Källor: Gleerups Biologi, https://sv.wikipedia.org/wiki/Br%C3%A4nnskada, https://www.praktiskmedicin.se/sjukdomar/brannskador/

# data[].attributes.body
Clara Rehnqvist
Fräknar är små pigmentfläckar i huden. Det uppstår när man har varit mycket i solbestrålning och är vanligast bland lågpignenterade personer, alltså blonda eller rödlätta personer. Det förekommer främst i ansiktet, men det kan även finnas på vilken del av huden som helst. Det är vanligast att ungdomar som är i puberteten har fräknar. Ingen föds med fräknar men det kan ändå vara ärftligt.

Källor:
Media Människan (1983)
https://sv.m.wikipedia.org/wiki/Fräknar
https://www.expressen.se/halsoliv/halsa/hud/darfor-har-vissa-av-oss-fraknar-och-andra-inte/

# data[].attributes.body
Sari Håkansson
Gåshud är en rest från den tid då vi var apor med tjock päls. Då reste sig håren när det var kallt vilket gjorde att det kom in mer luft mellan pälsen och huden. Eftersom luft isolerar värme bra var detta ett sätt att behålla värmen. Att håren reste sig gjorde också att vi såg större ut, vilket skrämde bort våra fiender, som till exempel olika rovdjur. Idag har vi ingen nytta av att få gåshud, men det förekommer ändå vid starka känslor, som till exempel när vi njuter, är lyckliga, rädda eller fryser.

Källor:

Gleerups Biologi (2002)
Puls Biologi (2007)
http://illvet.se/manniskan/kroppen/forskarna-forklarar-darfor-far-du-gashud